1853
Utseende
1853 (MDCCCLIII) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.
Händelser
[redigera | redigera wikitext]Februari
[redigera | redigera wikitext]- 12 februari – Staden Puerto Montt grundas vid Reloncavísundet i Chile.
Mars
[redigera | redigera wikitext]- 4 mars
- Franklin Pierce efterträder Millard Fillmore som USA:s president .
- Alabamademokraten William King blir USA:s vicepresident .
- 11–13 mars – Amerikanska soldater landstiger i Nicaragua under politiska oroligheter.[1]
- 18 mars – Mellan Bombay och Thana öppnas den första järnvägen i Indien.[2]
- 28 mars – Krimkriget bryter ut.
April
[redigera | redigera wikitext]- April – Amerikanska marinsoldater lämnar Buenos Aires, Argentina.[1]
- 18 april - USA:s vicepresident William King avlider i sjukdom, under sin påbörjade ämbetstid .
Maj
[redigera | redigera wikitext]- 15 maj – Då Sveriges riksdag har beslutat att ett telegrafnät skall anläggas reses Sveriges första telegrafstolpe i Märsta på den första telegraflinjen mellan Stockholm och Uppsala.
- 12 maj–31 oktober – Great Industrial Exhibition arrangeras i Dublin, Irland.
Juni
[redigera | redigera wikitext]- Juni – Det tredje och sista liberala reformmötet i Örebro hålls.
- 24 juni – Fregatten Eugenie anlöper Göteborg, efter att ha seglat jorden runt på två år.
Juli
[redigera | redigera wikitext]- 14 juli – Exhibition of the Industry of All Nations, en världsutställning i New York, USA, öppnas. Elisha Graves Otis demonstrerar en hiss med säkerhetsbroms.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Japanese_1854_print_Commodore_Perry.jpg/250px-Japanese_1854_print_Commodore_Perry.jpg)
- Juli – Matthew Calbraith Perry besöker Japan, som återigen börjar öppna sin ekonomi för handel med västerländska stater.[1]
September
[redigera | redigera wikitext]- 24 september – Nya Kaledonien blir en fransk koloni inom Franska Oceanien.[3]
Oktober
[redigera | redigera wikitext]- 30 oktober – Sångsällskapet Orphei Drängar grundas i Uppsala.
November
[redigera | redigera wikitext]- 1 november – Det svenska Kongl. Elecktriska Telegraf-Werket bildas (se Televerket).
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/BattleOfSinop.jpg/250px-BattleOfSinop.jpg)
- 1 november – Slaget om Sinop.
- November – Den första svenska telegraflinjen mellan Stockholm och Uppsala öppnas.
December
[redigera | redigera wikitext]- December – Sverige, Norge och Danmark förklarar sig neutrala i Krimkriget. Nordiska hamnar skall hållas öppna för alla främmande fartyg.
- 9 december – Stockholms stadsmission grundas i Sverige.[4]
- 30 december – Genom Gadsdenfördraget köper USA mark från Mexiko att använda för järnvägsbygge i sydväst.
Okänt datum
[redigera | redigera wikitext]- Modern utbildning börjar i Nepal då Nepals första moderna skola invigs. Skolan är dock bara för de styrande familjerna och deras hovmän.
- Det första gasverket anläggs i Stockholm, vid Klara sjö.
- En proposition läggs enligt vilken svenska staten skall ansvara för och finansiera utbyggnaden av järnvägsnätet genom så kallade stambanor. Översten Nils Ericson får ansvaret för byggandet tillsammans med finansminister Johan August Gripenstedt. Man söker öka uppodlingen genom att dra järnvägarna genom mindre attraktiva områden och undviker kusterna i händelse av fientliga anfall. Västra stambanan dras mellan Stockholm och Göteborg och den södra mellan Falköping och Malmö.
- Fredrika Bremer grundar Sveriges första kvinnoförening, Stockholms fruntimmersförening för barnavård. Hon utger också sin skildring av sin Amerikaresa, Hemmen i den nya världen.
- En ny lag i Sverige inskränker rätten att bränna brännvin.
- En andra koleraepidemi utbryter i Sverige.
- Sveriges första lokomotiv, Förstlingen, byggs på Munktells Mekaniska Verkstad i Eskilstuna.
- Skånska Sockerfabriks AB grundas i Landskrona.
- 1853 års fattigvårdförordning.
- Haussmanns ombyggnation av Paris påbörjas.
Födda
[redigera | redigera wikitext]- 1 januari – Harry A. Richardson, amerikansk republikansk politiker, senator 1907–1913.
- 15 januari – Albert McIntire, amerikansk republikansk politiker och jurist, guvernör i Colorado 1895–1897.
- 19 januari – Stephen M. White, amerikansk demokratisk politiker, senator 1893–1899.
- 28 januari – José Martí, kubansk politiker, journalist, filosof och poet.
- 3 februari – George William Erskine Russell, brittisk politiker och författare.
- 16 februari – Charles J. Hughes, amerikansk demokratisk politiker, senator 1909–1911.
- 21 mars
- Frederick Booth-Tucker, ledare för Frälsningsarmén i USA 1896–1904.
- William W. Stickney, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Vermont 1900–1902.
- 30 mars – Vincent van Gogh, nederländsk konstnär.
- 6 april – Emil Jellinek, grundare av Mercedes.
- 14 april – Henrik Berggren, svensk disponent och riksdagsledamot.
- 23 april – Winthrop M. Crane, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Massachusetts 1900–1903 och senator 1904–1913.
- 13 maj – Adolf Hölzel, tysk målare och konsthistoriker.
- 19 maj – K. A. Wallenberg, svensk bankman.
- 28 maj – Carl Larsson, svensk konstnär.
- 5 juni – Lucina Hagman, finländsk pedagog och skriftställare.
- 18 juli – Hendrik Lorentz, nederländsk matematiker och fysiker, fick nobelpriset i fysik 1902.
- 31 juli – Frans Alexander von Scheele, svensk universitets- och skolman, pedagogisk och filosofisk skriftställare.
- 19 augusti – Lawrence D'Orsay. brittisk skådespelare.
- 2 september – Wilhelm Ostwald, nobelpristagare i kemi.
- 4 september – Julia Håkansson, svensk skådespelare.
- 20 september – Chulalongkorn, kung av Siam 1868-1910.
- 25 september
- Alexander S. Clay, amerikansk demokratisk politiker, senator 1897–1910.
- Allen M. Fletcher, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Vermont 1912–1915.
- 13 oktober – Lillie Langtry, brittisk skådespelare.
- 20 oktober – Louise Abbéma, fransk målare.
- 23 november – Giuseppina Bozzachi, italiensk ballerina.
- 24 november – Bat Masterson, amerikansk sheriff.
- 12 december – Henrik Menander, arbetardiktare.
- 14 december
- Errico Malatesta, italiensk anarkist och revolutionär.
- William Henry Thompson, amerikansk demokratisk politiker och jurist, senator 1933–1934.
- 17 december – Henric Westman, svensk godsägare, donator.
- 28 december – Henrik Tore Cedergren, svensk telefontekniker och grundare av Stockholms Allmänna Telefon AB.
- 29 december – Horace Chilton, amerikansk demokratisk politiker, senator 1891–1892 och 1895–1901.
- 31 december – Tasker Howard Bliss, amerikansk militär.
- December – Johan Petter Johansson, svensk uppfinnare.
- Edvard Evers, kyrkoherde i Norrköping.
Avlidna
[redigera | redigera wikitext]Första kvartalet
[redigera | redigera wikitext]Januari
[redigera | redigera wikitext]- 12 januari
- William H. Cabell, 80, amerikansk politiker, guvernör i Virginia 1805–1808.
- Jacques-Joseph Corbière, 86, fransk politiker.
- 14 januari – William Upham, 60, amerikansk politiker, senator 1843–1853.
Februari
[redigera | redigera wikitext]- 3 februari – Ferdinando Quaglia, 72, italiensk miniatyrmålare, tecknare och litograf.
Mars
[redigera | redigera wikitext]- 14 mars – Julius von Haynau, 66, österrikisk friherre och militär.
- 17 mars – Christian Doppler, 49, österrikisk fysiker och matematiker.
- 20 mars – Robert James Graves, 56, irländsk läkare.
Andra kvartalet
[redigera | redigera wikitext]April
[redigera | redigera wikitext]- 13 april
- Leopold Gmelin, 64, tysk kemist
- James Iredell Jr., 64, amerikansk politiker, senator 1828–1831.
- 18 april – William R. King, 67, amerikansk politiker, USA:s vicepresident 1853.
- 28 april – Ludwig Tieck, 79, tysk poet.
- April – Élisa Garnerin, fransk ballongflygare och fallskärmshoppare.
Maj
[redigera | redigera wikitext]- 10 maj – Jacob Burnet, 83, amerikansk jurist och politiker, senator 1828–1831.
- 11 maj – Nikita Bitjurin, 75, rysk munk, geograf och sinolog.
Juni
[redigera | redigera wikitext]- 5 juni – Maria Johanna Görtz, svensk konstnär, tecknare.
- 7 juni – Laure Junot, 53, fransk memoarförfattare.
- 29 juni – Eduard Boas, 38, tysk författare.
Tredje kvartalet
[redigera | redigera wikitext]Juli
[redigera | redigera wikitext]- 28 juli – Karl Alexander Alcenius, 33, finländsk skolhistoriker.
Augusti
[redigera | redigera wikitext]- 21 augusti – Maria Quitéria, 61, brasiliansk nationalhjältinna.
- 22 augusti – Carl Karsten, 70, tysk metallurg.
- 31 augusti – Amalia, 48, svensk prinsessa, dotter till Gustav IV Adolf och Fredrika av Baden.
September
[redigera | redigera wikitext]- 14 september – Hugh Edwin Strickland, 42, brittisk zoolog och geolog.
- 25 september – Fredrik Blom, 72, svensk arkitekt.
Fjärde kvartalet
[redigera | redigera wikitext]Oktober
[redigera | redigera wikitext]- 5 oktober – Mahlon Dickerson, 83, amerikansk politiker, marinminister 1834–1838.
- 14 oktober – Elisha Mathewson, 86, amerikansk politiker, senator 1807–1811.
November
[redigera | redigera wikitext]- 6 november – Samuel Grubbe, 67, svensk filosof och politiker.
- 14 november – Johann August Zeune, 75, tysk geograf och främjare av blindundervisningen.
December
[redigera | redigera wikitext]- 15 december – Georg Friedrich Grotefend, 78, tysk språkforskare.
Okänt datum
[redigera | redigera wikitext]- Meta Forkel-Liebeskind, tysk författare och översättare.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Fotnoter
[redigera | redigera wikitext]- ^ Järnvägar i historien Arkiverad 12 augusti 2010 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ World Statesmen (läst 7 april 2011)
- ^ Stockholms stadsmission Arkiverad 8 augusti 2016 hämtat från the Wayback Machine.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör 1853.