Bregenzerwald
Bregenzerwald | |
---|---|
Damülser Mittagspitze, 2.095 m | |
Najviša tačka | |
Visina | 2.134 m |
Koordinate | 47°15′56″N 9°52′48″E / 47.26556°N 9.88000°E |
Geografija | |
Lokacija | Austrija |
Država/Pokrajina | Vorarlberg |
Bregenzerwald ("šuma Bregenz") jedna je od dvije glavne regije austrijske pokrajine Vorarlberg. Preklapa se, ali nije potpuno podudarna s Bregenskim planinama koje su dio planinskog lanca Sjevernih krečnjačkih Alpa, odnosno sjeverne zone fliša gdje je i sliv rijeke Bregenzer Ach.
Geografija
[uredi | uredi izvor]Stanovnici ga često dijele u dva glavna područja: Vordere Bregenzerwald ("donja šuma") i Hintere Bregenzerwald ("gornja šuma"). Vordere Bregenzerwald, sa svojim brežuljcima i niskim planinama, najbliži je dolini rijeke Rajne. U Hintere Bregenzerwaldu se nalaze više planine do 2.000 metara. U oba područja postoji varijacija dijalekta.
Općine
[uredi | uredi izvor]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Gemeinden_im_Bregenzerwald.svg/260px-Gemeinden_im_Bregenzerwald.svg.png)
Glavne općine su Bezau (lokalna prijestonica), Alberschwende i Egg. Alberschwende, kao Hofsteig (historijska opština), prije je bio nezavisan, odnosno nije bio dio regije.
Vorderer Bregenzerwald
[uredi | uredi izvor]Obilježena crvenom bojom na karti.
Hinterer Bregenzerwald
[uredi | uredi izvor]Obilježena plavom bojom na karti.
- Egg
- Andelsbuch
- Schwarzenberg
- Bezau
- Reuthe
- Bizau
- Mellau
- Schnepfau
- Au
- Damüls
- Schoppernau
- Schröcken
- Warth
Kultura
[uredi | uredi izvor]Dijalekt
[uredi | uredi izvor]Sve do 1814. dijelovi Allgäu na sjeveru i sjeverozapadu pripadali su Vorarlbergu. Budući da su čitavo područje naselili Alemani, dijalekt alemanskog jezika koji se govori oko Bodenskog jezera prevladavao je u 5. i 6. stoljeću. Tokom narednih stoljeća došlo je do ubrzane trgovine robom što je, pored sve većeg broja brakova i proširenja porodičnih stabala, dovelo do jezičkog isprepletanja. Tako je sada u Vorderwaldu osjetan uticaj algeškog dijalekta. S druge strane, u područjima Mittelwalda i Hinterwalda prevladavajući jezički oblici ukazuju na veću povezanost s regijom Hofsteig i Dornbirnom. Govornici van regije Bregenzer Wald doživljavaju ga kao zaseban idiom. Međutim, nema jednolikog vorarlbergskog dijalekta već postoje znatne lokalne i regionalne varijancije te je zvanični jezik u Vorarlbergu gornjonjemački.
Tradicionalna nošnja
[uredi | uredi izvor]Tradicionalna nošnja ("Tracht") ima dugu historiju u Vorarlbergu. Mnoge doline i sela imaju svoje vrste nošnji s posebnim karakteristikama iz određenih stilskih razdoblja. Najstarija ovakva nošnja je Bregenzerwälder koja datira iz 15/16. stoljeća. Vrsta te nošnje za žene naziva se d'Juppô (bavarski: Juppe).[1][2] Jedno od posljednjih mjesta koje i dalje pravi Juppe na tradicionalni način jest Juppenwerkstatt Riefensberg.[3]
Galerija
[uredi | uredi izvor]-
Tipična kuća u Schwarzenbergu
-
Majka i kći
-
Podrum sa sirom u Lingenauu
-
Snijeg
-
Panorama Bödelea
-
Panorama planine s Kanisfluhom u sredini
-
Werkraum Bregenzerwald: "Werkraum Haus" dizajnirao je Peter Zumthor i otvorena je 2012.
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ "Vorarlberger Landestrachtenverband: Frauentracht". trachtenverband.at. Pristupljeno 7. 9. 2020.
- ^ "Alles über die Bregenzerwälder Juppe". Trachtenbibel (jezik: njemački). 9. 9. 2014. Pristupljeno 7. 9. 2020.
- ^ "Juppenwerkstatt Riefensberg". Bregenzerwald in Vorarlberg (jezik: engleski). Pristupljeno 7. 9. 2020.