Fibroïna
La fibroïna és un tipus de proteïna insoluble, amb caràcter fibrós, produïda per alguns artròpodes, com el cuc de seda (un insecte) o les aranyes (un ordre d'aràcnids) durant la segregació del fil.
El fil de seda, en el seu estat de matèria primera, es compon de dues proteïnes principals: la sericina i la fibroïna. La fibroïna és el centre estructural de la seda;[1][2] i la sericina, el material enganxós que l'envolta.
Estructura primària
[modifica]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Silk_fibroin_primary_structure.svg/220px-Silk_fibroin_primary_structure.svg.png)
La proteïna fibroïna consta de capes de làmines beta antiparalel·les. La seva estructura primària es compon principalment de la seqüència d'àcid amino-recurrent (Gly-Ser-Gly-Ala-Gly-Ala). La proporció gran de glicina i alanina fan possible l'embalatge hermètic de les fulles, la qual cosa contribueix a l'estructura rígida de seda, que no es pot estirar (resistència a la tracció). La combinació de rigidesa i resistència fan que el material sigui aplicable a diverses àrees, incloent-hi la biomedicina i la fabricació tèxtil.
La fibroïna es disposa en tres estructures, anomenades seda I, II i III.
- La fibroïna I és la forma natural de la seda, tal com és emesa des de les glàndules de seda de Bombyx mori.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Lamellar_scaffolds_by_silk_fibroin.jpg/220px-Lamellar_scaffolds_by_silk_fibroin.jpg)
- La fibroïna II és la disposició de les molècules fibroína de seda filada.
- La fibroïna III, més recentment descoberta, formada principalment en solucions de fibroïna en la interfase[3] (per exemple, interfase aigua-oli). És un component important de la Teranyina.
Degradació
[modifica]Moltes espècies de bacteris són capaços de degradas ambdós tipus de fibroïna: la seda i l'Àcid polilàctic.[4]
Referències
[modifica]- ↑ O. Hakimi et al., “Spider and mulberry silkworm silks as compatible biomaterials”,Composites Part B: Engineering, vol. 38 (3), pp. 324--337, article doi:10.1016/j.compositesb.2006.06.012
- ↑ T. Dyakonov et al., “Design and Characterization of a Silk-Fibroin-Based Drug Delivery Platform Using Naproxen as a Model Drug”, Journal of Drug Delivery, vol. 2012 (2012), article ID 490514
- ↑ Valluzzi, Regina; Gido, Samuel P.; Muller, Wayne; Kaplan, David L. «Orientation of silk III at the air-water interface». International Journal of Biological Macromolecules, 24, 2-3, 1999, pàg. 237–242. DOI: 10.1016/S0141-8130(99)00002-1.
- ↑ «Biodegradability of Plastics». International Journal of Molecular Science, 9, setembre 2009, pàg. 3722–3742. DOI: 10.3390/ijms10093722. PMC: 2769161. PMID: 19865515.