Josep Parladé i Llucià
Aparença
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1797 ![]() Sant Pere de Riudebitlles (Alt Penedès) ![]() |
Mort | 18 gener 1867 ![]() Barcelona ![]() |
![]() | |
![]() | |
Activitat | |
Ocupació | polític ![]() |
Josep Parladé i Llucià (Sant Pere de Riudebitlles, 1797 - Barcelona, 18 de gener de 1867)[1] fou un comerciant, fabricant de paper i polític català.
Biografia
[modifica]Fill de Francesc Parladé i Martí i de Maria Llucià i Vilar, tots dos originaris de Sant Pere de Riudebitlles,[2] va ser primer comandant de la Milícia Nacional i el 1836 participà en la redacció del seu reglament amb Joan Vilaregut i Albafull.[3] Fou alcalde de Barcelona pel Partit Moderat entre gener del 1844 i gener del 1846, i des del seu càrrec s'oposà a la reforma municipal impulsada per la Constitució Espanyola de 1845 que minvava l'autoritat municipal.[4]
El 1860, el seu nom figurava en la directiva de la Compañía del Camino del Hierro Centro, juntament amb Pascual Madoz.[5]
Referències
[modifica]- ↑ «Defuncions. 1867. Registres. Llibre 1 (núms 1 al 400)». A171 Mortalitat V587. AMCB, 18-01-1867.
- ↑ Rovira i Tobella, Ramon. «Els propietaris de la fàbrica de paper "La Gelidense" de Gelida (1791-1918)». Gelida, genealogia, història, patrimoni..., juny 2005.
- ↑ Roser Solà i Montserrat, Joan Vilaregut I Albafull, Industrial I Progressista, Barcelona 1800-1854, Barcelona, Ed. de l'Abadia de Montserrat, 2001, pàgina 156, ISBN 9788484153153
- ↑ Ramon Arnabat, «La revolució liberal a Barcelona. Política de classes i classes de política Quaderns d'Història, volum 10, 2004, pàgines 11-58
- ↑ Pere Pasqual i Domènech, Los caminos de la era industrial: La construcción y financiación de la Red Ferroviaria Catalana (1843-1898), Barcelona, Edicions Universitat Barcelona, 1999, pàgina 158, ISBN 9788483381205
Precedit per: Josep Bertran i Ros |
Batlle de Barcelona![]() 1844-1846 |
Succeït per: Erasme de Janer i de Gònima |