Stromeyerita
![]() | |
---|---|
![]() Stromeyerita de la mina Magma, Districte de Pioneer, Comtat de Pinal, Arizona, Estats Units | |
Fórmula química | CuAgS |
Epònim | Friedrich Stromeyer ![]() |
Classificació | |
Categoria | sulfurs |
Nickel-Strunz 10a ed. | 2.BA.40 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 2.BA.25a ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | II/A.04 ![]() |
Dana | 2.4.6.1 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Hàbit cristal·lí | prismàtic, massiu, compacte |
Estructura cristal·lina | a = 4.06Å, b = 6.62Å, c = 7.94Å |
Color | gris acer fosc, amb tonalitats febles de violeta |
Macles | comunes en {101} |
Exfoliació | no en té |
Fractura | concoidal |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 2,5 a 3 |
Lluïssor | metàl·lica o mat (oxidada) |
Color de la ratlla | gris acer fosca |
Diafanitat | opaca |
Densitat | 6,2 a 6,3 |
Pleocroisme | visible |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Símbol | Smy ![]() |
Referències | [1] |
La stromeyerita és un mineral de la classe dels sulfurs. Va ser descoberta l'any 1832, i rep el seu nom de Friedrich Stromeyer (1776-1835), professor de química de la Universitat de Göttingen (Alemanya), qui va realitzar la primera anàlisi química.
Característiques
[modifica]La Stromeyerita és un sulfur de coure i argent. Químicament similar a la mckinstryïta. A més dels elements de la seva fórmula, sol portar com a impuresa ferro. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic, formant cristalls prismàtics, podent-se trobar també en hàbit massiu i compacte.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la stromeyerita pertany a «02.BA: sulfurs metàl·lics amb proporció M:S > 1:1 (principalment 2:1) amb coure, argent i/o or» juntament amb els següents minerals: calcocita, djurleita, geerita, roxbyita, anilita, digenita, bornita, bellidoita, berzelianita, athabascaïta, umangita, rickardita, weissita, acantita, mckinstryita, jalpaïta, selenojalpaïta, eucairita, aguilarita, naumannita, cervel·leïta, hessita, chenguodaita, henryita, stützita, argirodita, canfieldita, putzita, fischesserita, penzhinita, petrovskaïta, petzita, uytenbogaardtita, bezsmertnovita, bilibinskita i bogdanovita.
Formació i jaciments
[modifica]Es forma en filons hidrotermals rics en coure i plata, la majoria de les vegades per processos secundaris per alteració de minerals com la bornita, encara que també com a mineral primari. Sol trobar-se associada a altres minerals com: freibergita, bornita, calcopirita, galena o altres minerals sulfurs.
Referències
[modifica]- ↑ «Stromeyerite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 26 gener 2015].