Theodor Schüz
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Sch%C3%BCz-Selfportrait.jpg/200px-Sch%C3%BCz-Selfportrait.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Theodor-schuez_Mittagsgebet.jpg/375px-Theodor-schuez_Mittagsgebet.jpg)
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 26 març 1830 ![]() Waldachtal (Alemanya) ![]() |
Mort | 17 juny 1900 ![]() Düsseldorf (Alemanya) ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Pintura i il·lustració ![]() |
Ocupació | pintor, il·lustrador ![]() |
Professors | Heinrich Franz Gaudenz von Rustige, Bernhard Neher, Gottlob Friedrich Steinkopf i Karl Theodor von Piloty ![]() |
Fills | Hans Schüz ![]() |
Theodor Schüz (Waldachtal, 26 de març de 1830 - Düsseldorf, 17 de juny de 1900) va ser un pintor alemany associat a la Düsseldorfer Malerschule.
Biografia
[modifica]Era el fill petit d'un pastor evangèlic. Al principi es va formar com a notari a Herrenberg, però més tard va començar a estudiar art a Stuttgart. El 1856, va continuar els seus estudis a l’Acadèmia de Belles Arts de Munic.[1] Allà, esdevingué un mestre estudiant del pintor d'història Carl von Piloty.
El 1866 es va traslladar a Düsseldorf, on romandria la resta de la seva vida. Els seus fills, Friedrich (1874-1954) i Hans (1883-1922) també es van convertir en pintors. El seu altre fill, Martin (1877-1945), va ser pastor evangèlic a Haigerloch, però també va ser un aquarel·lista aficionat.[2]
Va guanyar el seu públic més ampli com a il·lustrador de les primeres obres d’Ottilie Wildermuth. La seva obra més coneguda, " Pregària del migdia a la collita", ara a la Staatsgalerie Stuttgart, es va exposar originalment a l’Exposition Universelle (1867). La majoria de les seves pintures són d'estil romàntic tardà, i moltes són de caràcter religiós.[3]
Referències
[modifica]- ↑ Matrikeldatenbank der Akademie der Bildenden Künste München, Matrikelbuch=01373 Theodor Christof Schüz, volume 2: 1841–1884 Online
- ↑ Kunstmuseum der Malerfamilie Schüz Arxivat 2021-07-24 a Wayback Machine. @ Stadt Haigerloch
- ↑ Christiane Lange: "Tolles Bild, wer hat das noch mal gemalt?" In: Frankfurter Allgemeine Zeitung, 17. agost 2016, pg.13.
Bibliografia
[modifica]- Elisabeth Hipp, Jörg Becker, Wolf Eiermann: Theodor Schüz 1830-1900, catàleg d'exposició, Stadtmuseum Tübingen, Galerie Albstadt 2000,ISBN 3-934439-02-0.
- Hans Albrecht Oehler, Martina Röben: Theodor Schüz. Edició Schlichtenmaier, Grafenau 1996,ISBN 3-89298-111-6.
- David Koch: Theodor Schüz. Ein Maler für das deutsche Volk. Stuttgart: Steinkopf 1908.