Vincenzo Catena
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1470 (Gregorià) ![]() Venècia (Itàlia) ![]() |
Mort | setembre 1531 (Gregorià) ![]() Venècia (Itàlia) ![]() |
Activitat | |
Lloc de treball | Venècia ![]() |
Ocupació | pintor ![]() |
Gènere | Retrat ![]() |
Obra | |
Obres destacables
|
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/Vincenzo_Catena_-_Judith_-_WGA04570.jpg/220px-Vincenzo_Catena_-_Judith_-_WGA04570.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Vincenzo_Catena_-_Portrait_of_a_Young_Man_-_WGA4572.jpg/220px-Vincenzo_Catena_-_Portrait_of_a_Young_Man_-_WGA4572.jpg)
Vincenzo di Biagio Catena conegut com a Vincenzo Catena (Venècia, 1470/1480 - Venècia, setembre de 1531), va ser un pintor italià actiu durant el Renaixement.
Biografia
[modifica]Format en l'escola de Giovanni Bellini, la seva obra suposa un perllongament de la practicada pel mestre,[1] matisat per la latent influència quatrocentista d'Alvise Vivarini. Catena només va fer alguna concessió puntual a influències d'altres artistes més avançats com Tizià, Palma el Vell i Pordenone. Aprofitant els estudis intensius sobre colors i formes de Palma el Vell va realitzar algunes obres importants, com la Sacra Conversa donant, Ritratto di dama i Ritratto di uomo, que es caracteritza per una lluentor del color i una geomètrica plasticitat de la forma.[2] Aquesta mateixa actitud va ser adoptada per altres pintors bellinians de la seva època, com Pietro degli Ingannati, Francesco Bissolo, Vittore Belliniano o l'anònim Mestre de la Incredulitat de Sant Tomàs.[n. 1] L'obra de Catena i Marco Basaiti, de vegades es confonen, eren els pintors de més alta qualitat entre aquest grup d'artistes arcaïtzants.
Sembla que cap a 1520 Catena va realitzar un viatge a Roma, com s'evidencia en les obres que va realitzar amb posterioritat, que revelen la influència de l'obra de Rafael Sanzio. Igualment podrem observar la influència del Giorgione, amb qui potser col·laborés.[n. 2] Tots dos artistes van freqüentar els ambients intel·lectuals venecians, on destacaven figures com Pietro Bembo o Marcantonio Michiel.
L'obra de Catena es redueix als temes religiosos i diversos retrats masculins, la qualitat dels quals Giorgio Vasari va saber apreciar en la seva obra sobre Le Vite.
Obres destacades
[modifica]- Mare de Deú amb l'Infant i sants (1501-04, Museu de Belles Arts de Budapest, Budapest)
- Sacra Conversa amb donant (1504, Museu de l'Hermitage, Sant Petersburg)
- Retrat d'un home jove (c. 1505-1510, Galeria Nacional de Londres)
- Mare de Déu amb l'Infant entre els sants Pere i Elena (1505-1510, Gemäldegalerie Alte Meister, Dresden)
- Retrat de Giambattista Memmo (1510, Lowe Art Museum)
- Retrat de Niccolo Fabri (1510, Columbia Art Museum)
- Retrat de noia com Maria Magdalena (c. 1511-1512, Gemäldegalerie (Berlín))
- Sagrada Família amb Sant Joan Baptista (1518, Bob Jones University Museum)
- Sagrada Família amb Santa Anna (1520, San Diego Museum of Art)
- Adoració dels pastors (c. 1520, Metropolitan Museum, Nova York)
- Retrat d'home amb llibre (c. 1520, Kunsthistorisches Museum, Viena)
- Crist i la samaritana (1520, Columbia Museum of Art)
- Retrat de dama (1520, El Paso Museum of Art)
- Retaule de Santa Cristina (1520, Santa Maria Mater Domini, Venècia)
- Sagrada Família adorada per un cavaller (National Gallery de Londres)
- Sopar d'Emaús (1525, Palazzo Pitti, Florència)
- Retrat d'un senador venecià (1525, Metropolitan Museum, Nova York)
- Descans en la fugida a l'Egipte (1525, National Gallery of Canada, Ottawa)
- Retrat de Giangiorgio Trissino (1525-1527, Museu del Louvre, París)
- Salomé amb el cap del Baptista (c. 1520-1529, Royal Collection, Londres)
- Crist duent la Creu (c. 1520-30, Liechtenstein Museum, Viena)
- Judit amb el cap d'Holofernes (c. 1520-25, Fondazione Querini Stampàlia, Venècia)
Notes
[modifica]- ↑ Alguns experts identifiquen el Mestre de la Incredulitat de Sant Tomàs amb el també venecià Rocco Marconi en una fase juvenil de l'artista.
- ↑ Com a dada d'interès, es pot destacar que el nom complet de Catena es coneix gràcies a una inscripció trobada en una obra de Giorgione. En efecte, al revers de la seva pintura Laura es va trobar una inscripció on s'esmenta Catena.
Referències
[modifica]- ↑ Farquhar, 1855, p. 43.
- ↑ Le muse, 1965, p. 159-160.
- The Grove Dictionary of Art, MacMillan Publishers (2000). (anglès)
- Giorgio Vasari. Las Vidas de los más excelentes arquitectos, pintores y escultores italianos desde Cimabue a nuestros tiempos, Editorial Cátedra (2002), ISBN 84-376-1974-2 (castellà)
- Sydney Joseph Freedberg (1978). Pintura en Italia, 1500-1600. Editorial Cátedra, Madrid. ISBN 84-376-0153-3, pàgines 171-173. (castellà)
- Vincenzo Catena en Artcyclopedia
Bibliografia
[modifica]- Farquhar, Maria. Ralph Nicholson Wornum. Biographical catalogue of the principal Italian painters (en anglès), 1855 [Consulta: 24 juliol 2014]. «digitalizat per la Universitat d'Oxford el 28 de juny de 2006»
- Le muse. De Agostini Novara. Le muse volum III (en italià), 1965.