Atlas (kartografie)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Atlas_-_book.jpg/220px-Atlas_-_book.jpg)
Atlas je soubor map spojených účelem, tematikou, měřítkem nebo měřítkovou řadou, generalizací a dalšími systémovými hledisky, zpracovaný koncepčně kartograficky a polygraficky jako jednotné dílo.[1] Právě jednotností díla se odlišuje od prostého souboru map.
Dělení atlasů
[editovat | editovat zdroj]Základní členění atlasů:
- podle obsahu (geografické, topografické, fotoatlasy, apod.)
- podle zobrazovaného území (atlasy světa, kontinentů, národní atlasy, atlasy planet, apod.)
- podle velikosti (formátu)
- podle podoby výstupu (tištěné a digitální)
- podle znázorňovaného období (aktuální, dějepisné)
Historie atlasů
[editovat | editovat zdroj]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/PtolemyWorldMap.jpg/220px-PtolemyWorldMap.jpg)
Svět antiky
[editovat | editovat zdroj]První atlasy začaly vznikat v době největšího rozmachu Římské říše na sklonku 1. století našeho letopočtu v Alexandrii. Nejvýznamnějším autorem map a atlasů té doby byl kartograf, matematik a astronom Klaudios Ptolemaios, který vytvořil nejstarší do dnešní doby dochovaný zeměpisný atlas. Tento atlas byl součástí obsáhlého spisu Geografiké hyfégésis. Všechny mapy tohoto atlasu mají severní orientaci a jde o obecně zeměpisné mapy.
Islámský svět
[editovat | editovat zdroj]Ačkoliv islámští kartografové se postarali o velký rozvoj kartografie, tvorba atlasů nepatřila mezi jejich priority. Nejstarší islámský atlas, který se dochoval do dnešních dob, pochází z 8. století a obsahuje 21 map tehdy známého světa obývaného muslimy. Jeho autorem je pravděpodobně al-Balchi. Nejvýznamnější kartograf islámského světa al-Idrisi se pravděpodobně rovněž zabýval i tvorbou atlasů, věrohodné důkazy však neexistují.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Europe_Mediterranean_Catalan_Atlas.jpeg/220px-Europe_Mediterranean_Catalan_Atlas.jpeg)
Středověk
[editovat | editovat zdroj]V období středověku zaznamenala kartografie úpadek následkem feudální rozdrobenosti a scholastického zaměření církve. Obnova tvorby map začala s rozvojem námořní plavby především v Itálii. Vznikají tzv. portulánové mapy, které se skládaly z relativně úzkých a dlouhých pásů pobřežních oblastí. Z těchto map postupně vznikaly první tematické atlasy, např. Medicejský atlas z roku 1351. V Katalánském atlase, který vznikl kolem roku 1375 na Mallorce je poprvé vyobrazena i Praha, Labe a Vltava. Autorem je pravděpodobně Abraham Cresques.
Objevem knihtisku byla zdokonalena i tvorba map a atlasů a v Itálii a Španělsku začaly vznikat první manufaktury zaměřené na kartografickou tvorbu. Jednou z nejvýznamnějších byla manufaktura benátčana Battisty Agnese, ve které bylo v polovině 16. století vyrobeno přes 80 atlasů, především portulánových. Na jednom z nich je poprvé vyobrazen Atlas, bájný Titán, jak podpírá globus. Jedná se o první spojení Atlanta se zeměpisným atlasem a na základě tohoto obrazu získal zeměpisný atlas své označení.
Období renesance
[editovat | editovat zdroj]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Blaeu_1645_-_Theatrvm_Orbis_Terrarum.jpg/170px-Blaeu_1645_-_Theatrvm_Orbis_Terrarum.jpg)
Na konci 16. století se přesouvá mapová tvorba do Nizozemí. O rozvoj kartografie se postaraly nejen nové metody tisku, ale především zámořské objevy. V této době vznikaly tzv. Velké atlasy, které dodnes patří ke klenotům kartografické tvorby. Prvním tvůrcem těchto atlasů byl holandský obchodník Abraham Ortelius, který sestavil z různých map různých autorů první atlas v dnešním slova smyslu. Tento atlas vyšel roku 1570 v Antverpách pod názvem Theatrum orbis terrarum. Atlas obsahoval 70 map na 53 listech a seznam autorů těchto map. Atlas se dočkal několika reedicí, z nichž poslední vyšla roku 1612 a obsahovala již 128 obecně zeměpisných map a 38 map historických, které vyšly i samostatně. Jednalo se tedy o první dějepisný atlas.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/1896-Andrees-3rd.jpg/170px-1896-Andrees-3rd.jpg)
Asi nejslavnějším kartografem té doby byl Gerhard Mercator. Jeho celoživotní dílo vyšlo pod názvem Atlas sive cosmographicae meditationes de fabrica mundi et fabricati figura (Atlas neboli kosmografické úvahy o vzniku světa a o podobě, které tím nabyl). Zde byl poprvé v názvu použit pojem atlas.
Dalšími tvůrci atlasů té doby byli Jodocus Hondius, Jan Janssonius a Willem Blaeu, původním jménem Willem Janszoon. Jeho synové po Blaeuově smrti vydali superatlas, který obsahoval 2115 mapových listů a vyšel v 46 svazcích a v několika jazykových mutacích.
18. a 19. století
[editovat | editovat zdroj]Tvorba atlasů se postupně stává nedělitelnou součástí kartografické tvorby. Vznikají první atlasy jednotlivých zemí, tematické atlasy a atlasy pro školy. Do popředí atlasové tvorby se dostávají ruští kartografové, především autor Atlasu vserossijsoj imperii Ivan Kirilov, nebo Michail Lomonosov, který vydal Atlas Rossijskoj. Dále se do popředí dostává i německá a francouzská kartografie. První národní atlas vyšel roku 1899 ve Finsku.
Současnost
[editovat | editovat zdroj]V dnešní době se tvorbou atlasů zabývají prakticky všechna významná kartografická nakladatelství. Asi nejčastějším produktem je autoatlas. Velký rozvoj zažívají digitální atlasy, které v polovině 90. let 20. století byly publikovány nejprve na CD-ROM, později i DVD. V dnešní době tuto úlohu převzal především internet na kterém můžete narazit jak na jednoduché obrázky, tak na interaktivní aplikace.
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Terminologický slovník geodézie, kartografie a katastra: 1. vyd. Bratislava. ÚGKK SR a ČÚZK, 1998. 540 s. ISBN 80-88716-36-5.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- ČAPEK, Richard a kolektiv. Geografická kartografie. Praha: Státní pedagogické nakladatelství, 1992. 373 s. ISBN 80-04-25153-6.
- Milan Václav Drápela a kolektiv: Dějiny kartografie, Brno (multimediální on-line učebnice)
- Vladislav Hojovec a kolektiv: Kartografie, Geodetický a kartografický podnik, Praha 1987
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu atlas na Wikimedia Commons
- Atlas (kartografie) v České terminologické databázi knihovnictví a informační vědy (TDKIV)
- Český online atlas