Elektrárny Prunéřov
Elektrárna Prunéřov I a Elektrárna Prunéřov II | |
---|---|
![]() Elektrárna Prunéřov II | |
Stát | ![]() |
Umístění | Prunéřov |
Stav | EPRU 1: zbourána; EPRU 2: v provozu |
Začátek výstavby | 1968 |
Dokončení | 1967 EPRU 1/1982 EPRU 2 |
Vlastník | ČEZ |
Tepelná elektrárna | |
Palivo | hnědé uhlí |
Generátory | |
Generátory v provozu | 3 |
Odstavené generátory | 2 |
Elektrická energie | |
Celkový výkon | 3 × 250 MW |
Roční výroba | 6 363 GWh |
Souřadnice | 50°25′4,8″ s. š., 13°15′32,4″ v. d. |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Elektrárny Prunéřov, zkráceně EPRU I a EPRU II, jsou společně největší tepelné elektrárny v Česku. Elektrárenský komplex stojí v katastrálním území Prunéřova, který je částí města Kadaň a po němž byly pojmenovány. Elektrárny spalují hnědé uhlí ze sousedního Lomu Nástup Tušimice. Vlastníkem a provozovatelem elektráren je společnost ČEZ. Elektrárny Prunéřov patří k největším znečišťovatelům ovzduší v České republice.
Provoz elektrárny Prunéřov I byl ukončen 30. června 2020. S provozováním modernizované části elektrárny Prunéřov II se počítá přibližně do roku 2037.[1] V areálu by měly být postaveny fotovoltaické elektrárny s instalovaným výkonem až 243 MW.[2][3]
Historie elektrárny
[editovat | editovat zdroj]Elektrárna Prunéřov I (EPRU I) byla vystavěna na konci 60. let minulého století s instalovaným výkonem 660 MW. O 15 let později byla dostavěna EPRU II s celkovým výkonem 1050 MW. V devadesátých letech byl výkon EPRU I v rámci útlumového programu snížen o třetinu. V letech 1995 a 1996 byly obě elektrárny vybaveny odsiřovacím zařízením poté, kdy v důsledku nekontrolovatelného vypouštění oxidů síry do ovzduší a následných kyselých dešťů docházelo k rozsáhlé likvidaci lesního porostu přilehlých Krušných hor. Následky této devastace přírody jsou patrné dodnes a návrat k normálu bude ještě dlouhý proces. V evropském žebříčku sledujícím nejvyšší emise oxidu uhličitého elektráren ve vztahu k vyrobenému množství elektrické energie skončily elektrárny na dvanáctém místě (co do absolutního objemu emisí CO2 je Prunéřov až na dvacátém místě v Evropě).[4] V rámci České republiky jsou elektrárny největším zdrojem emisí oxidu uhličitého, v roce 2007 emitovaly 10,1 milionů tun.[5]
V rámci první vlny ekologizace provozu uhelných zdrojů[6] byly v letech 1996–1999 kompletně odsířeny veškeré elektrárny Skupiny ČEZ v severních Čechách. Došlo k snížení emisí (SOx o 92 %, NOx o 50 %, TZL o 93 %, CO o 77 %) a skokovému zlepšení kvality ovzduší v severních Čechách, které je dnes většinou svých parametrů lepší než např. situace v ostravské nebo pražské aglomeraci.[zdroj?]
Zdroj uhlí
[editovat | editovat zdroj]Hnědé uhlí, které do elektrárny vozí vlaky společnosti SD – Kolejová doprava po vlečce Tušimice – Prunéřov, dodávají Severočeské doly z lomu Nástup – Tušimice. Jedná se o nepříliš kvalitní uhlí z hnědouhelné pánve severozápadních Čech mezi Chomutovem, Kadaní, Nechranickou nádrží a Březnem u Chomutova. Pro vylepšení spalované směsi je také v menším množství nakupováno uhlí z lomu ČSA nebo Vršany, které je s tušimickým před spálením smícháno.
Produkty
[editovat | editovat zdroj]Primárním produktem elektráren je elektrická energie. Druhotným produktem je teplo, které se využívá v Klášterci nad Ohří, Chomutově a Jirkově především k vytápění bytového fondu. V posledním desetiletí se také jako jedna ze složek stavebních materiálů využívá energosádrovec (produkt odsíření).
Modernizace a ukončování provozu
[editovat | editovat zdroj]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Elektr%C3%A1rna_Prun%C3%A9%C5%99ov_2018-07-25_Chlad%C3%ADc%C3%AD_v%C4%9B%C5%BEe.jpg/220px-Elektr%C3%A1rna_Prun%C3%A9%C5%99ov_2018-07-25_Chlad%C3%ADc%C3%AD_v%C4%9B%C5%BEe.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Kom%C3%ADny%2CKada%C5%88_elektr%C3%A1rna_Prun%C3%A9%C5%99ov_1_and_2_power_stations%2C_1710_mW_capacity_%283188097648%29.jpg/220px-Kom%C3%ADny%2CKada%C5%88_elektr%C3%A1rna_Prun%C3%A9%C5%99ov_1_and_2_power_stations%2C_1710_mW_capacity_%283188097648%29.jpg)
Plány a kontroverze
[editovat | editovat zdroj]V březnu 2009 ministerstvo životního prostředí vrátilo společnosti ČEZ k dopracování dokumentaci hodnocení vlivů na životní prostředí k projektu modernizace elektrárny Prunéřov II. MŽP odůvodnilo vrácení neoprávněným požadavkem na předložení varianty dosahující účinnosti 42 %, kdy vycházelo z nesprávné aplikace tzv. nejlepších dostupných technik. Společnost ČEZ předložila variantu dosahující účinnosti přes 40 %.[7] Rekonstrukce elektrárny Prunéřov II předpokládá výměnu tří stávajících kotlů a technologického zařízení za kotli. Plánována i výměna turbosoustrojí včetně napájecího zařízení, generátorů a dalších komponentů strojovny.[8] Připravovaná modernizace elektrárny Prunéřov bude znamenat podle ČEZu další podstatné snížení emisí škodlivin: SOx (−57 %), NOx (−59 %), TZL (−39 %), CO2 (−31 %). V případě tuhých znečišťujících látek, se kterými má Česká republika problémy v oblasti kvality ovzduší, by parametry obnovené elektrárny byly třikrát přísnější, než ty zákonem běžně stanovené pro nové zdroje.[zdroj?]
V prosinci 2009 požádala Mikronésie dopisem ministerstvo životního prostředí o účast na řízení posuzující dopady za životní prostředí. Tichomořský stát je ohrožený stoupající hladinou oceánů, přičemž elektrárna vypouští 10 milionů tun oxidu uhličitého ročně, což je zhruba 40× více než roční emise celé Mikronésie a představuje tak podíl asi 2 desetitisícin na globálních emisích CO2.[9] Dne 6. ledna 2010 byly na ministerstvo doručeny připomínky Mikronésie k dokumentaci vlivů záměru na životní prostředí předloženou elektrárenskou firmou ČEZ.[10]
Ministr životního prostředí Jan Dusík ohlásil 26. ledna 2010, že zadá posouzení vlivů přestavby elektrárny zahraniční konzultační firmě. Posouzena má být jak varianta firmy ČEZ, tak i návrh s vyšší účinností. Pro tento nezvyklý krok se Dusík podle svých slov rozhodl kvůli tomu, že je v této věci vystaven politickým a ekonomickým tlakům.[11] V únoru 2010 ministr oznámil, že posouzení zadal norské konzultační společnosti DNV (Det Norske Veritas) Společnost DNV již několikrát v minulosti zpracovávala audity nebo certifikace pro firmu ČEZ a její elektrárny, které byly vždy pozitivní.[12] Na post ministryně životního prostředí nastoupila 29. dubna 2010 za ODS Rut Bízková, mj. bývalá mluvčí ČEZ.[13] Dva týdny po jejím nástupu do funkce vydalo ministerstvo pro modernizaci Prunéřova souhlasné stanovisko.[14] Následně probíhalo odvolací řízení proti územnímu rozhodnutí a proti rozhodnutí o změně integrovaného povolení pro komplexní obnovu. V těchto řízeních Ekologický právní servis argumentoval mimo jiné nedostatkem uhlí pro provoz elektrárny.
Obnova EPRU II
[editovat | editovat zdroj]V září 2012 započala komplexní obnova Elektrárny Prunéřov II. Obnova spočívala v demontáži stávajících technologií a jejich nahrazení novými. Na místě původních kotlů měly vyrůst 3 nové, každý o výkonu 250 MW. Okolní technologie jako odsíření apod. měly rovněž projít rekonstrukcí. Spaliny měly být zaústěny do chladicích věží, které měly projít rekonstrukcí a úpravou.[15][16][17][18] Po rekonstrukci byla elektrárna poprvé spuštěna na podzim roku 2015. Následně během roku 2016 byly definitivně odstaveny první dva bloky, které rekonstrukcí neprošly (blok 21 byl odstaven na konci března 2016 a blok 22 na konci července 2016).
Ukončení provozu EPRU I
[editovat | editovat zdroj]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Prun%C3%A9%C5%99ov_2023-09-16_Demolice.jpg/220px-Prun%C3%A9%C5%99ov_2023-09-16_Demolice.jpg)
Provoz Elektrárny Prunéřov I byl ukončen 30. června 2020. Firma ČEZ hodlala následně využít areál k výstavbě paroplynového cyklu, plynové kotelny, solárního parku, bateriového úložiště či jiným způsobem.[19] Likvidace elektrárny začala 13. května 2022 zahájením demolice chladicích věží. Dvě stě metrů vysoký komín byl odstřelen 23. června 2023.[20][21] Odstřel proběhl v 10.56, přičemž počet minut symbolizuje 56 let existence elektrárny.[22]
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Elektrárna Prunéřov I končí, uhelnou komisi přivítaly boty aktivistů. iDNES.cz [online]. 2020-06-05 [cit. 2020-06-05]. Dostupné online.
- ↑ TRAMBA, David. Nejvíc peněz na fotovoltaiku z ModFondu získal ČEZ, uspěli také miliardáři Tykač, Otava, Háva a Babiš. Ekonomický deník. 2023-04-18. Dostupné online [cit. 2024-02-26].
- ↑ Co mají společného "odstřelený komín" a největší FVE v Česku o výkonu až 400 MWp?. Solární Novinky [online]. 2023-06-26 [cit. 2024-02-26]. Dostupné online.
- ↑ WWF: Dirty Thirty - Ranking of the most polluting power stations in Europe
- ↑ Integrovaný registr znečišťovatelů[nedostupný zdroj]
- ↑ https://web.archive.org/web/20100122103529/http://www.cez.cz/cs/odpovedna-firma/zivotni-prostredi/programy-snizovani-zateze-zp/snizovani-znecisteni-ovzdusi/program-ekologizace.html
- ↑ Posudek EIA k záměru modernizace Prunéřova. tomcat.cenia.cz [online]. [cit. 2010-10-14]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-05-15.
- ↑ Bursíkův úřad trvá na zvýšení účinnosti Prunéřova II[nedostupný zdroj]
- ↑ Do české energetiky chce mluvit i Mikronésie Archivováno 24. 2. 2011 na Wayback Machine., ČT24, 15. 12. 2009
- ↑ MŽP obdrželo připomínky Mikronésie k modernizaci Prunéřova
- ↑ Dusík nechá posoudit vlivy Prunéřova v zahraničí
- ↑ SOTONOVÁ, Jana. Prunéřov posoudí firma blízká ČEZ. IHNED.cz [online]. Economia, 2010-02-10 [cit. 2019-11-12]. Dostupné online. ISSN 1213-7693.
- ↑ KOPECKÝ, Josef; PROCHÁZKOVÁ, Martina. Pracovala pro ČEZ. Teď ve vládě rozhodne o Prunéřovu za 25 miliard. iDNES.cz [online]. MAFRA, 2010-04-07 [cit. 2019-11-12]. Dostupné online.
- ↑ Ministerstvo životního prostředí vydalo souhlasné stanovisko ke komplexní obnově elektrárny Prunéřov II
- ↑ Reko a.s. Komplexní obnova elektrárny Prunéřov II zahájena. reko-praha.cz [online]. [cit. 2012-10-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-03-04.
- ↑ EIA - Komplexní obnova elektrárny Prunéřov II 3 x 250MWe
- ↑ Vítkovice Power - Česká republika - Prunéřov - Komplexní obnova Elektrárny Prunéřov II. www.vitkovicepower.cz [online]. [cit. 2012-10-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2012-01-12.
- ↑ SMP CZ - OB 18 – SPOLEČNÉ ZAŘÍZENÍ STAVENIŠTĚ[nedostupný zdroj]
- ↑ Elektrárna Prunéřov I. v červnu končí, komise zvažuje další útlum uhlí v ČR. Oenergetice.cz [online]. [cit. 2020-06-05]. Dostupné online.
- ↑ STRNADOVÁ, Miroslava. Na odstřel 200 metrů vysokého komína elektrárny padly tři metráky trhaviny. iDnes.cz [online]. 2023-06-23, rev. 2023-06-23 [cit. 2023-06-23]. Dostupné online.
- ↑ Komín padl. V Prunéřově odstřelili 200 metrů vysokou dominantu elektrárny. iDnes.cz [online]. 2023-06-23 [cit. 2023-07-11]. Dostupné online.
- ↑ Éru elektrárny Prunéřov I symbolicky zakončil odstřel 200metrového komína. Oenergetice.cz [online]. 2023-06-23 [cit. 2023-06-23]. Dostupné online.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Elektrárny Prunéřov na Wikimedia Commons
- Stránky elektrárny na webu ČEZ
- Mýty a fakta kolem rekonstrukce Elektrárny Prunéřov II podle společnosti ČEZ