Josef Knězek
Josef Knězek | |
---|---|
![]() | |
Narození | 7. srpna 1908 Frenštát pod Radhoštěm |
Úmrtí | 4. února 1969 (ve věku 60 let) Frenštát pod Radhoštěm |
Povolání | řezbář |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Josef Knězek (7. srpna 1908 Frenštát pod Radhoštěm[1] – 6. února 1969 Frenštát pod Radhoštěm) byl moravský lidový řezbář[2][3][4].
Život
[editovat | editovat zdroj]Josef Knězek se narodil do rodiny tkalcovského mistra Ferdinanda Knězka (*5. 12. 1871) a Terezie, rozené Slezinské (*14. 9. 1876)[1]. Měl 4 sourozence: Marii, Žofii, Aloise a Annu. Podle představ rodičů se měl Josef jako nejmladší dítě manželů stát původně knězem. Již na obecné a měšťanské škole ovšem projevoval výrazné kreslířské nadání. Majetkové poměry rodiny nedovolily talentovanému chlapci výtvarné studium, proto se vyučil krejčím .[5][6] Po návratu z vojenské služby a sňatku krejčovské řemeslo již natrvalo opustil. Pracoval jako hlídač u frenštátské firmy Polach, později jako dělník a vrátný v národním podniku MEZ a TON[7]. Josef Knězek se oženil se dne 1. června 1931[8] s Annou, rozenou Jandovou (*23. 9. 1910, †26. 10. 1973), dcerou koláře Josefa Jandy. Mladí manželé získali byt jako neplacení správcové na Orelském stadionu[9] ve Frenštátě, kde bydleli až do cca poloviny roku 1945. Společně vychovali 4 děti - Annu (*1932), Josefa (*1936), Marii (*1943) a Pavla (*1947)[10]. Knězek byl mmj. i amatérským hudebníkem - v městské hudbě hrál na lesní roh, o Vánocích v kostele na valašskou trúbu [11].
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1a/J._Kn%C4%9Bzek_s_man%C5%BEelkou_Annou.jpg/220px-J._Kn%C4%9Bzek_s_man%C5%BEelkou_Annou.jpg)
Začátky, inspirace a tvorba v mládí
[editovat | editovat zdroj]Od 30. let 20. století se začal zabývat řezbou a u této záliby setrval. Mezi Knězkovy rané práce patří betlémy pro římskokatolické farní úřady v Přívoze a ve Frenštátě. Ve 40. letech byla jeho tvůrčí práce nejintenzivnější. Nemálo k tomu přispěl více než roční pracovní pobyt v sochařském ateliéru bratří Kotrbů v Brně a návštěva večerních kurzů práce se dřevem v brněnské uměleckoprůmyslové škole. Možnost nastoupit do dílny Heřmana Kotrby v Brně na Petrově mu zprostředkovali přátelé a známí z frenštátské orelské organizace a katolické církve. Zde se seznamoval s opravdovým řezbářským řemeslem, po večerech navštěvoval kurzy v umělecké přípravě[12]. V dílně se seznámil také s ukrajinským řezbářem Vasiľem Svidou [13] (*1913, Packaňovo, Ukrajina). Jeho tvorbu ovlivnili i frenštátští umělci – zejména malíř Břetislav Bartoš a sochař Jan Knebl.
40. léta
[editovat | editovat zdroj]Na začátku války byla gestapem odhalena skupina Odboje během druhé světové války[14], jejímž byl členem, a strávil cca 10 měsíců ve vazbě (Olomouc, Ostrava, Vratislav). Při zatýkání a domovní prohlídce byla u něj objevena hlava prezidenta Tomáše Garrigua Masaryka, kterou právě vyřezával. V té době již měl 2 děti o které se pak musela postarat manželka Anna za přispění své rodiny. Po překonání této tvrdé zkoušky marně hledal zaměstnání.
Tématem Knězkových plastik je především všední život, zobrazený např. v dílech Políbení (1942), Odpočinek (1943), Pasáček (1943), Dostaveníčko (1944), Sekáč (1942) a Žebrák (1943). K nejzdařilejším patří práce čerpající z domácí zbojnické tradice – Zbojník I. (1943), Zbojník II. (1946), Ondráš (1946) a Valašský odboj (1946). Mezi rozměrnější díla se řadí Loučení Kosinovo (1946), Ondrákova smrt (1946), Obtúlaný (1946) a Kristus u studánky (1945) na motivy básně Josefa Kaluse. V 50. letech vznikají Tarokáři (1950)[15] a několik reliéfních prací – plaketa MEZ (1949) či rozměrné Zrození židle vytvořené pro podnik TON ve Frenštátě p. R.
Pozdní tvorba a výstava EXPO 67
[editovat | editovat zdroj]Mezi Knězkovy poslední práce patří betlém se zvířecími figurkami v barokizujícím pojetí. Představuje výtečnou ukázku jeho řemeslné dovednosti, proto byl vystaven i na Světové výstavě v roce 1967 v Montrealu[16]. Dílo Josefa Knězka, nyní rozptýlené v soukromém majetku, částečně i ve sbírce frenštátského muzea, neztratilo nic ze své přitažlivosti ani v časovém odstupu.
V závěrečné době svého řezbářského působení vytvořil svůj poslední (šestý) „Valašský betlém“ (původním vlastníkem byl p. MUDr. R. Machek). Betlém byl později součástí československé prezentace na světové výstavě v kanadském Montrealu EXPO 67.
Josef Knězek zemřel ve věku nedožitých 61 let v důsledku nedostatečnosti plic.
Dílo
[editovat | editovat zdroj]Valašské betlémy (30. - 40. léta)[17]
[editovat | editovat zdroj]Prvním dílem J. Knězka jsou kolorované figury tvořící společně s pozadím p. Bartoše a budovami p. Leopolda Pustky betlém, který je součástí expozice Památník bratří Strnadlů a J. Knebla v Trojanovicích. Další výraznější řezbářskou práci „Valašský betlém“ z roku 1931 mohlo být jeho vánoční muzicírování v kostele sv. Jana Křtitele ve Frenštátě. Původním vlastníkem byl p. Leopold Reček z Kvítkovic. V roce 1932 Knězek vytvořil další „Valašský betlémem“ (původním vlastníkem byl továrník Leopold Pustka z Frenštátu). V roce 1934 Knězek vytvořil v pořadí třetí „Valašský betlém“, a to pro JUDr. Hromádku z Brna. Knězek během života vytvořil ještě nejméně dva další betlémy, jeden v roce 1943 pro Farní úřad v Ostravě-Přívoze[18][19] a další v roce 1944 pro Kostel svatého Jana Křtitele (Frenštát pod Radhoštěm)[20].
Valašské lidové figury (výběr)[21]
[editovat | editovat zdroj]- Alegorie zbojníků (1935 & 1943)
- Valaška u Boží muky
- Zbojník (1942)
- Sekáč (1942) [2]
- Žebrák (1942)
- Všeci ludě povědajú (1942)
- Ondráš a Juráš (plaketa, 1942)
- Bača s ovečkou
- A já su synek z Polanky (1943)
- Pasáček (1943)
- Kopačka (1944)[22]
- Idyla z hor (1944)
- Výměnkáři (1944)
- Dřevaři (1944)
- Hra v kuličky (1944)
- Babička s housaty (1945)
- Pytlák
- Tanečník
- Polanky
- Rozsévač
- Drvoštěp
- Pasák
- Odpočinek
- Dřevorubec
- Dobrý pastýř
- Valach v lese
Náboženská tematika (výběr)
[editovat | editovat zdroj]- Madona s dítětem (1941)
- Na cestě z kostela (1941)
- Krucifix (1944)
- Budha (1944)[23]
- Kristus uzdravuje (1944)
- Srdce Pána Ježíše (1944)
- Pane, pomoz mi! (1944)
Milostná tematika (výběr)
[editovat | editovat zdroj]- Zásnuby
- Lidová svatba
- Dostaveníčko
- Políbení
Řezby související s obdobím Protektorátu (vytvořeny po 2. sv. válce)
[editovat | editovat zdroj]- Lidice
- Pod tlakem nacismu
- Ve spárech gestapa
- Za svobodu
- Valašský odboj
Řezby inspirované díly jiných umělců
[editovat | editovat zdroj]- Únos Černohorky (dle Čermáka)
- Duben (dle Mánesa)
- Sv. Václav (dle Myslbeka)
- Pijme Juro, pijme Jan... (dle B. Bartoše)
Řezby související s pracovním prostředím
[editovat | editovat zdroj]- Plaketa MEZ
- Sokol
- Zrození židle
V roce 2008 byla při příležitosti výročí 100 let uspořádána v pobočce Muzea Novojičínska ve Frenštátě vernisáž výstavy jeho prací. K této příležitosti byla vydaná i katalog[6] k výstavě v Muzeu ve Frenštátě pod Radhoštěm se snímky jeho prací.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b Matrika N, 1905-1912, Frenštát pod Radhoštěm [online]. Zemský archiv Opava. Dostupné online.
- ↑ Osobnost: Josef Knězek. www.prijmeni.cz [online]. [cit. 2023-10-07]. Dostupné online.
- ↑ Národní digitální knihovna. ndk.cz [online]. [cit. 2023-10-09]. Dostupné online.
- ↑ Národní digitální knihovna. ndk.cz [online]. [cit. 2023-10-09]. Dostupné online.
- ↑ Národní digitální knihovna. ndk.cz [online]. [cit. 2023-10-09]. Dostupné online.
- ↑ a b KNĚZEK, Josef Jr.; FIGAROVÁ, Alena. Josef Knězek: katalog k výstavě v Muzeu ve Frenštátě pod Radhoštěm 25. října 2008 - 4. ledna 2009 uspořádané ke 100. výročí narození Josefa Knězka. 1. vyd. Frenštát p. R.: Muzeum Novojičínska, 2008. ISBN 978-80-254-3084-2.
- ↑ Digitální knihovna Kramerius. www.digitalniknihovna.cz [online]. [cit. 2023-10-10]. Dostupné online.
- ↑ Matrika O, 1928-1946, Frenštát pod Radhoštěm [online]. Zemský archiv v Opavě. Dostupné online.
- ↑ Národní digitální knihovna. ndk.cz [online]. [cit. 2023-10-09]. Dostupné online.
- ↑ Národní digitální knihovna. ndk.cz [online]. [cit. 2023-10-09]. Dostupné online.
- ↑ FIGAROVÁ, Alena. 100 let od narození řezbáře Josefa Knězka. Hlasy muzea ve Frenštátě pod Radhoštěm. 2008, roč. 25, čís. 1, s. 93,94. Dostupné online.
- ↑ N, N. Kouzelníci na Petrově. Lidové noviny. Brno: Vydavatelské družstvo Lidové strany v Brně, 1894-1919, 1942-11-17, roč. 50, čís. 577, s. 2. Dostupné online. ISSN 1802-6265.
- ↑ [1]
- ↑ Národní digitální knihovna. ndk.cz [online]. [cit. 2023-10-09]. Dostupné online.
- ↑ -O, r-. Výstavy: Dva roky Malé galerie. S. 91. Hlasy muzea a archivu ve Frenštátě pod Radhoštěm [online]. Nový Jičín: Muzejní a vlastivědná společnost, 1992-, 1992-01-01 [cit. 2023-10-09]. Roč. 9, čís. 1, s. 91. Dostupné online.
- ↑ Národní digitální knihovna. ndk.cz [online]. [cit. 2023-10-09]. Dostupné online.
- ↑ Národní digitální knihovna. ndk.cz [online]. [cit. 2023-10-09]. Dostupné online.
- ↑ AV-, O. Valašské betlémy pod Radoštěm. Moravské noviny. 1944-01-12.
- ↑ -A, -. Z dílny řezbářského umělce: Čtvrtý valašský Betlém. České slovo. 1943.
- ↑ ZBAVITEL, Alois. Nový valašský Betlém: Mistrná práce. České slovo. 1945-01-03.
- ↑ Národní digitální knihovna. ndk.cz [online]. [cit. 2023-10-09]. Dostupné online.
- ↑ AV, -O. Frenštátský umělec Knězek v pilné práci. Moravské noviny. 1944-02-13.
- ↑ -, A-. Nová díla řezbáře Knězka.: Tvůrčí práce frenštátského umělce.. Ostravská národní práce. 1944-04-26.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Slovník českých a slovenských výtvarných umělců 1950-2000. 5. Ostrava 2000; Slovník osobností kulturního a společenského života Valašska 2000. Valašské Meziříčí 2000.
- KNĚZEK, Josef Jr.; FIGAROVÁ, Alena. Josef Knězek: katalog k výstavě v Muzeu ve Frenštátě pod Radhoštěm 25. října 2008 - 4. ledna 2009 uspořádané ke 100. výročí narození Josefa Knězka. 1. vyd. Frenštát p. R.: Muzeum Novojičínska, 2008. ISBN 978-80-254-3084-2.
- KNĚZEK, Josef ml. a Marta ORLÍKOVÁ. Josef Knězek a Anna, rozená Jandová. 2010
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Josef Knězek na Wikimedia Commons
- Jeden z Valašských betlémů J. Knězka na snímku fotoarchivu Muzea regionu Valašsko
- https://biblio.hiu.cas.cz/records/4aaa8c22-5434-4531-8fc0-aa66c55fb6f1?locale=cs
- http://www.frenstatpr.cz/pamatnik-bratri-strnadlu-a-jana-knebla/os-1427
- https://www.facebook.com/lidefrenstatu/photos/a.345621429535792/580368616061071
- https://www.prijmeni.cz/osobnost/129016/josef_knezek
- http://aleph.vkol.cz/rego/rg0807.htm
- https://aleph.vkol.cz/F/?func=find-c&ccl_term=sys=000009230&local_base=svk04