Julie starší
Julie starší | |
---|---|
![]() | |
Narození | 39 př. n. l. Řím |
Úmrtí | 14 n. l. (asi 52–53 let) Rhegium |
Manželé | Marcus Claudius Marcellus Marcus Vipsanius Agrippa Tiberius |
Potomci | Gaius Caesar Julia Minor Lucius Caesar Agrippina Major Agrippa Postumus Tiberillus |
Otec | Augustus |
Matka | Scribonia |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Iulia, známá jako Julie starší či latinsky Iulia maior (konec 39 př. n. l. – druhá polovina 14 n. l. Rhegium), byla dcera císaře Augusta a jeho druhé manželky Scribonie. Narodila se v týž den, kdy se její otec rozvedl s matkou, aby si mohl vzít Livii Drusillu. Spolu se svými dětmi hrála významnou roli v římské politice, neboť Augustus už další potomky neměl.
Život
[editovat | editovat zdroj]V době dceřina narození ještě otec neobdržel titul Augustus a byl znám pod jménem Octavianus, popř. Caesar. Julie, kterou brzy odebrali matce, žila se svou nevlastní matkou Livií a začala se vzdělávat jako aristokratická římská dívka. Výchova byla zřejmě přísná a staromódní. Kromě studií se podle Suetonia učila příst a tkát. Její společenský život byl pod přísnou kontrolou, mohla se stýkat a bavit pouze s lidmi prověřenými otcem. Octavianus měl svou dceru velmi rád a dal jí k dispozici nejlepší učitele.
V roce 37 př. n. l. Octavianovi přátelé Gaius Maecenas a Marcus Vipsanius Agrippa dohodli s Octavianovým velkým rivalem, Markem Antoniem, že si jeho desetiletý syn Marcus Antonius Antyllus vezme za ženu dvouletou Julii.[1] Sňatek nikdy nebyl uzavřen v důsledku vypuknutí občanské války. Octavianus a Agrippa porazili Antonia a jeho milenku Kleopatru roku 31 př. n. l. v bitvě u Actia a Octavianus Augustus se stal jediným vládce římské říše.
První manželství
[editovat | editovat zdroj]Po ztroskotání námluv s Antyllem byl Julii vybrán za manžela její bratranec Marcus Claudius Marcellus, jehož si Augustus zvolil za dědice. Byl zhruba o tři roky starší a také on měl za sebou jedno politické zasnoubení – s dcerou Sexta Pompeia. Sňatek se konal v Augustově nepřítomnosti roku 25 př. n. l., samotnému obřadu předsedal Agrippa.[2] Marcellus však nečekaně zemřel, když bylo Julii šestnáct, v srpnu roku 23 př. n. l. Neměli spolu žádné děti.
Druhé manželství
[editovat | editovat zdroj]Druhým Juliiným manželem se stal roku 21 př. n. l. Agrippa, Augustův důvěrný přítel.[3] Byl o téměř dvacet pět let starší než ona a jednalo se o typické politické manželství, v němž city nehrály roli. Z tohoto období máme první zprávy o její nevěře – měla prý poměr se Semproniem Gracchem.[4]
Od června 20 př. n. l. až do jara roku 18 př. n. l. působil Agrippa v Galii a Hispánii (kantabrijská válka) a je pravděpodobné, že s ním jela i Julie. V té době porodila syna Gaia[5] a roku 19 př. n. l. dceru Vipsanii Iulii (známou jako Julie mladší). Po Agrippově návratu do Itálie následovalo třetí dítě, syn Lucius.[6] Na podzim roku 17 př. n. l. nebo jaře roku příštího odjeli manželé do východních provincií, kde se jim dostalo četných poct. Na ostrově Kós Augustovu dceru oslavovali jako novou Artemidu.[7] Již bez manžela dorazila Julie přes Lesbos, Mytiléné, Tróju, Priéné, Pergamon a Efesos roku 14 př. n. l. do Athén, kde porodila čtvrté dítě, Agrippinu. Setkala tu znovu s Agrippou a spolu se vrátili roku 13 př. n. l. do Říma.
Když Agrippa roku 12 př. n. l. zemřel, byla Julie opět v jiném stavu (pohrobek Agrippa Postumus se narodil téhož roku). O vzdělání dětí převzal osobně péči Augustus, který již roku 17 př. n. l. adoptoval Gaia a Lucia.
Třetí manželství
[editovat | editovat zdroj]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Pavel_Svedomskiy_010.jpg/180px-Pavel_Svedomskiy_010.jpg)
Roku 11 př. n. l. byla Julie z politických důvodů provd��na za Tiberia, syna Augustovy ženy Livie z prvního manželství. Kvůli sňatku se Tiberius musel rozvést s Vipsanií Agrippinou (dcerou Agrippy z předchozího manželství), kterou vroucně miloval. Svazek s Julií byl nešťastný již od počátku a jediný syn, Tiberillus, zemřel brzy po narození.[8] Roku 6 př. n. l., ne-li dříve, odešel Tiberius na Rhodos a dvojice se rozešla.
Exil a smrt
[editovat | editovat zdroj]Julie začala střídat milence z urozených kruhů (vedle Sempronia Graccha k nim patřili Iullus Antonius, Quinctius Crispinus, Claudius Pulcher a Cornelius Scipio)[9] a pravděpodobně spřádala plány, jak odstranit Tiberia. Počáteční Augustova shovívavost skončila koncem roku 2 př. n. l., kdy pohár přetekl – císař poslal dceři list, v němž bylo manželství s Tiberiem prohlášeno za neplatné,[10] a rozhodl se poslat ji do vyhnanství na ostrov Pandateria.[11] Měla tam žít zcela bez mužů, a dokonce ji bylo zakázáno pít víno. Ostrov sám měl méně než 1,75 km². Byly jí zakázány jakékoli návštěvy. Scribonia, její biologická matka, ji do vyhnanství doprovázela. Augustus po zbytek života zřídkakdy vyslovil dceřino jméno a byl vůči ní silně zahořklý.
Na pevninu se směla se vrátit roku 3 n. l. a dostala i roční rentu,[12] ale otec jí nikdy neodpustil a nařídil jí, aby zůstala v Rhegiu. Dal výslovně pokyn, že nesmí být pohřbena v Augustově mauzoleu.[13] Oba její starší synové mezi lety 2 a 4 n. l. rychle za sebou zemřeli. Ona sama zemřela na podvýživu nějaký čas po Augustovi. Okolnosti její smrti jsou nejasné, jedna verze říká, že ji Tiberius nenáviděl a dal ji vyhladovět k smrti. Podle jiné verze podlehla zoufalství po zavraždění svého posledního žijícího syna Agrippy Postuma.
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Cassius Dio 48, 54, 4.
- ↑ Velleius Paterculus 2, 93, 1; Suetonius, Augustus 63, 1; Cassius Dio 53, 27, 5.
- ↑ Cassius Dio 54, 6. 5.
- ↑ Tacitus, Letopisy 1, 53, 1nn.
- ↑ Cassius Dio 54, 8, 5.
- ↑ Cassius Dio 48, 18, 1.
- ↑ IGRR IV 1095.
- ↑ Suetonius, Tiberius 7, 3.
- ↑ Velleius Paterculus 2, 100, 4n.
- ↑ Suetonius, Tiberius 11, 4.
- ↑ Velleius Paterculus 2, 100, 5; Cassius Dio 55, 10, 14.
- ↑ Cassius Dio 56, 32, 4.
- ↑ Suetonius, Augustus 101, 3; Cassius Dio 56, 32, 4.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]Prameny
- CASSIUS DIO. Römische Geschichte 4. Překlad Otto Veh. Düsseldorf: Artemis & Winkler, 2007. 461 s. ISBN 978-3-538-03108-1. (německy)
- SUETONIUS TRANQUILLUS, Gaius. Životopisy dvanácti císařů. Překlad Bohumil Ryba. Praha: Svoboda, 1999. 584 s. ISBN 80-902300-5-9.
- VELLEIUS PATERCULUS, Marcus; SALLUSTIUS CRISPUS, Gaius. Dejiny Ríma. Vojna s Jugurtom. Catilinovo sprisahanie. Bratislava: Tatran, 1987. 282 s. (slovensky)
Bibliografie
- BURIAN, Jan. Římské impérium: vrchol a proměny antické civilizace. Praha: Svoboda, 1997. 237 s. ISBN 80-205-0536-9.
- FANTHAM, Elaine. Julia Augusti. The emperor’s daughter. London: Routledge, 2006. xvi, 175 s. Dostupné online. ISBN 0415331463. (anglicky)
- GRANT, Michael. Římští císařové. Praha: BB art, 2002. 387 s. ISBN 80-7257-731-X.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Julie starší na Wikimedia Commons
- (anglicky) Juliina biografie Archivováno 28. 7. 2014 na Wayback Machine.