Karl von Schikofsky
Karl von Schikofsky | |
---|---|
![]() | |
Zástupce vrchního velitele c. k. zeměbrany | |
Ve funkci: 1911 – 1914 | |
Předchůdce | Oskar Parmann |
Nástupce | funkce zanikla |
Velitel 3. armádního sboru ve Štýrském Hradci | |
Ve funkci: 1910 – 1911 | |
Předchůdce | Oskar Potiorek |
Nástupce | Ernst von Leithner |
Vojenská služba | |
Služba | ![]() |
Hodnost | generál pěchoty (1910), polní podmaršál (1905), generálmajor (1900) |
Narození | 26. srpna 1850 Vídeň |
Úmrtí | 17. května 1927 (ve věku 76 let) Berlín |
Titul | svobodný pán (1914) |
Alma mater | Vojenská technická akademie Kriegsschule |
Profese | důstojník a učitel |
Ocenění | Řád železné koruny 3. třídy (1897) rytíř Císařského řádu Leopoldova (1907) Řád železné koruny 1. třídy (1913) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karl svobodný pán von Schikofsky (německy Carl Freiherr von Schikofsky) (26. srpna 1850 Vídeň – 17. května 1927 Berlín[1]) byl rakousko-uherský generál. V c. k. armádě sloužil od roku 1871 jako nižší důstojník dělostřelectva, několik let strávil v Čechách a na Moravě. Uplatnil se také jako pedagog a později byl štábním důstojníkem v Haliči a Uhrách. V roce 1910 dosáhl hodnosti generála pěchoty, v letech 1910–1911 byl velitelem 3. armádního sboru ve Štýrském Hradci a v závěru své kariéry byl zástupcem vrchního velitele c. k. zeměbrany (1911–1914). V roce 1914 odešel do penze a získal šlechtický titul svobodného pána.
Životopis
[editovat | editovat zdroj]Studoval na Technické vojenské akademii ve Vídni a do armády vstoupil v roce 1871 jako poručík u 4. dělostřeleckého pluku v Josefově.[2] Později si doplnil vzdělání na Válečné škole (K.u.k. Kriegsschule) a jako nadporučík byl zařazen do sboru důstojníků generálního štábu, formálně byl nadále příslušný do Josefova.[3] V roce 1880 byl povýšen na kapitána a byl štábním důstojníkem u 27. pěší divize v Krakově[4], později byl přeložen do Brna k velitelství 10. armádního sboru.[5] Později působil přímo na generálním štábu a jako major (1888) byl pedagogem na Válečné škole.[6] V roce 1891 byl povýšen na podplukovníka a stal se zástupcem velitele 72. pěšího pluku v Prešpurku, respektive velitelem 3. praporu.[7] V letech 1893–1900 byl šéfem štábu 5. armádního sboru v Prešpurku,[8][9] mezitím byl v roce 1894 povýšen na plukovníka.[10]
V roce 1900 dosáhl hodnosti generálmajora[11] a převzal velení 67. pěší brigády v Temešváru, kde strávil pět let (1900–1905).[12] V roce 1905 byl povýšen na polního podmaršála[13] a stal se velitelem 44. pěší zeměbranecké divize v Innsbrucku.[14][15][16] V letech 1910–1911 zastával funkci velitele 3. armádního sboru ve Štýrském Hradci[17] k datu 1. května 1910 dosáhl hodnosti generála pěchoty.[18][19] Nakonec byl zástupcem vrchního velitele c. k. zeměbrany (1911–1914).[20][21] Těsně před první světovou válkou byl k datu 1. července 1914 penzionován.[22]
Rodinný život
[editovat | editovat zdroj]V roce 1882 se v Krakově oženil s Johannou Schafferovou von Schäffersfeld (1860–1931), dcerou generála Antona Schaffera. Z manželství se narodila dcera Alice (*1883).[23]
Tituly a ocenění
[editovat | editovat zdroj]Jako velitel armádního sboru obdržel v roce 1910 titul c. k. tajného rady s nárokem na oslovení Excelence.[24] Od roku 1910 byl také čestným majitelem pěšího pluku č. 83 dislokovaného v Komárně.[25][26] Po odchodu do výslužby byl v roce 1914 povýšen do stavu svobodných pánů (diplom byl vystaven až v roce 1916).[27] Během vojenské služby získal několik vyznamenání v Rakousku-Uhersku i v zahraničí.[28]
Rakousko-Uhersko
[editovat | editovat zdroj]Řád železné koruny I. třídy (1913)
Vojenský jubilejní kříž (1908)
rytířský kříž Leopoldova řádu (1907)
Vojenský záslužný kříž (1899)
Jubilejní pamětní medaile (1898)
Řád železné koruny III. třídy (1897)
Vojenská záslužná medaile
Zahraničí
[editovat | editovat zdroj]Řád červené orlice II. třídy (Německo)
Řád pruské koruny II. třídy (Německo)
komandér Řádu rumunské hvězdy (Rumunsko)
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Todesfälle. Freie Stimmen. 1927-06-25, s. 3. Dostupné online.
- ↑ Kais. Königl. Militär Schematismus für 1872; Vídeň, 1872; s. 505, 511 dostupné online
- ↑ Kais. Königl. Militär Schematismus für 1878; Vídeň, 1877; s. 148, 518, 532 dostupné online
- ↑ Kais. Königl. Militär Schematismus für 1881; Vídeň, 1880; s. 158 dostupné online
- ↑ Kais. Königl. Militär Schematismus für 1884; Vídeň, 1883; s. 98, 155 dostupné online
- ↑ Schematismus für das Kaiserliche und Königliche Heer für 1890; Vídeň, 1889; s. 178, 849 dostupné online
- ↑ Schematismus für das Kaiserliche und Königliche Heer für 1892; Vídeň, 1892; s. 177, 452 dostupné online
- ↑ Hof- und Staats-Handbuch der Österreichisch-Ungarischen Monarchie: für das Jahr 1894; Vídeň, 1894; s. 226 dostupné online
- ↑ Přehled velení armádních sborů rakousko-uherské armády 1883–1918 na webu austro-hungarian army dostupné online
- ↑ Schematismus für das Kaiserliche und Königliche Heer für 1896; Vídeň, 1895; s. 94, 141 dostupné online
- ↑ Hof- und Staats-Handbuch der Österreichisch-Ungarischen Monarchie: für das Jahr 1901; Vídeň, 1901; s. 267 dostupné online
- ↑ Schematismus für das Kaiserliche und Königliche Heer für 1905; Vídeň, 1904; s. 74, 129, 161 dostupné online
- ↑ Hof- und Staats-Handbuch der Österreichisch-Ungarischen Monarchie: für das Jahr 1906; Vídeň, 1905; s. 280 dostupné online
- ↑ Schematismus für das Kaiserliche und Königliche Heer für 1907; Vídeň, 1906; s. 163 dostupné online
- ↑ Schematismus der k.k. Landwehr und k.k. Gendarmerie für 1906; Vídeň, 1906; s. 65 dostupné online
- ↑ Hof- und Staats-Handbuch der Österreichisch-Ungarischen Monarchie: für das Jahr 1909; Vídeň, 1909; s. 307, 692 dostupné online
- ↑ Schematismus für das Kaiserliche und Königliche Heer für 1911; Vídeň, 1910; s. 136, 172 dostupné online
- ↑ Přehled generálů rakousko-uherské armády 1890–1918 na webu austro-hungarian army dostupné online
- ↑ Generale und Oberste des k.u.k. Heeres 1912; Vídeň, 1912; s. 2 dostupné online
- ↑ Schematismus der k.k. Landwehr und der k.k. Gendarmerie 1914; Vídeň, 1914; s. 45 dostupné online
- ↑ Generale und Obersten 1914; Vídeň, 1914; s. 2 dostupné online
- ↑ Služební postup Karla Schikofskyho in: SCHMIDT-BRENTANO, Antonio: Die k. k. bzw. k. u. k. Generalität 1816–1918; Vídeň, 2007; s. 162 dostupné online
- ↑ Gothaisches genealogisches Taschenbuch der freiherrlichen Häuser 1931; Gotha, 1931; s. 461 dostupné online
- ↑ Hof- und Staats-Handbuch der Österreichisch-Ungarischen Monarchie: für das Jahr 1911; Vídeň, 1911; s. 242 dostupné online
- ↑ Přehled majitelů pěšího pluku č. 83 in: Schematismus für das k.u.k. Heer 1914; Vídeň, 1914; s. 544 dostupné online
- ↑ 83. pěší pluk na webu valka.cz dostupné online
- ↑ Gothaisches genealogisches Taschenbuch der freiherrlichen Häuser 1917; Gotha, 1917; s. 854 dostupné online
- ↑ Přehled řádů a vyznamenání Karla Schikofskyho in: Schematismus für das k.u.k. Heer für 1914; Vídeň, 1914; s. 129 dostupné online
- Rakousko-uherští generálové
- Rakouští šlechtici
- Tajní radové
- Nositelé Řádu železné koruny
- Nositelé Řádu Leopoldova
- Nositelé Vojenského záslužného kříže (Rakousko)
- Nositelé Vojenské záslužné medaile (Rakousko)
- Nositelé Vojenského jubilejního kříže
- Nositelé Řádu červené orlice
- Nositelé Řádu koruny (Prusko)
- Nositelé Řádu rumunské hvězdy
- Narození 26. srpna
- Narození v roce 1850
- Narození ve Vídni
- Úmrtí 17. května
- Úmrtí v roce 1927
- Úmrtí ve Vídni