Maurice Wilkes
Maurice Wilkes | |
---|---|
![]() | |
Narození | 26. června 1913 Dudley |
Úmrtí | 29. listopadu 2010 (ve věku 97 let) Cambridge |
Alma mater | King Edward VI College Stourbridge (do 1931) St John’s College (1931–1934) Univerzita v Cambridgi (1935–1936) |
Povolání | informatik, inženýr, fyzik, vysokoškolský učitel a matematik |
Zaměstnavatelé | Univerzita v Cambridgi (1937–1980) Digital Equipment Corporation (1980–1986) Massachusettský technologický institut (1981–1985) Olivetti (1986–1989) |
Ocenění | společník Královské společnosti (1956) Turingova cena (1967) Pamětní cena Harryho H. Gooda (1968) Distinguished Fellow of the British Computer Society (1973) Eckert–Mauchly Award (1980) … více na Wikidatech |
Funkce | prezident (British Computer Society; 1957–1960) |
Web | www |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Maurice Vincent Wilkes (26. červen 1913, Dudley – 29. listopad 2010, Cambridge) byl anglický informatik. Jako druhý v historii, roku 1967, získal prestižní Turingovu cenu za přínos počítačové vědě.
Život
[editovat | editovat zdroj]Vystudoval matematiku na St John's College na Cambridge (1936). Poté zde začal vědecky pracovat, v matematické laboratoři (později zvané spíše computerová). Za války se podílel na vývoji radaru pro armádu, ale zároveň se v té době nadchl pro ideu počítacího stroje dle tezí Johna von Neumanna. Ačkoli laboratoř v Cambridge pracovala na větším stroji (později zvaném EDVAC), Wilkes sám roku 1946 navrhl a zkonstruoval malý a praktický stroj zvaný EDSAC (Electronic Delay Storage Automatic Calculator), ve skutečnosti první programovatelný počítač na světě (tedy počítač s instrukční sadou v elektronické paměti). Fungoval od roku 1949, tedy rok předtím, než byl zprovozněn EDVAC. V roce 1950 také Wilkes a David Wheeler použili EDSAC k řešení diferenciálních rovnic, jež měly řešit problém genových frekvencí (dle studie Ronalda Fishera). Šlo o první využití výpočetní techniky v biologii. Roku 1951 navrhl mikroprogramování, kdy je centrální procesorová jednotka v počítači řízena programem ve vysokorychlostní paměti ROM (Read-Only Memory). To velmi zjednodušilo vývoj procesorů a nastoupilo cestu k dnes běžně užívané řídící paměti (control memory). Prvně byl princip prakticky užit ve Wilkesově počítači EDSAC 2. V 60. letech vyvinul další počítač Titan. Průlomem bylo, že jeho operační systém umožňoval identifikaci uživatele za pomoci hesla, což zvýšilo bezpečnost a tento princip byl posléze zdokonalen v Unixu. Wilkes také jako první přišel s myšlenkou štítků, maker a knihoven, což vydláždilo cestu programovacím jazykům. Byl též průkopníkem víceuživatelského operačního systému. Na konci 60. let se na Cambridge podílel na zkonstruování průlomového stroje Cambridge CAP.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Maurice Wilkes na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Maurice Wilkes na Wikimedia Commons
- Heslo v Britannice
- Nekrolog v britském deníku Guardian
- Britští informatici
- Angličtí matematici
- Narození v roce 1913
- Narození 26. června
- Úmrtí v roce 2010
- Úmrtí 29. listopadu
- Nositelé Turingovy ceny
- Držitelé čestných doktorátů Mnichovské univerzity
- Držitelé čestných doktorátů Technické univerzity Mnichov
- Absolventi Cambridgeské univerzity
- Průkopníci počítačů
- Členové Královské společnosti
- Úmrtí v Cambridgi