Mikuláš z Bubna-Litic
Mikuláš z Bubna-Litic | |
---|---|
![]() | |
Protektorátní ministr zemědělství | |
Ve funkci: 3. února 1940 – 19. ledna 1942 | |
Předseda vlády | Alois Eliáš |
Předchůdce | Jaroslav Krejčí |
Nástupce | Adolf Hrubý |
Stranická příslušnost | |
Členství | Národní souručenství |
Narození | 14. června 1897 Doudleby nad Orlicí ![]() |
Úmrtí | 17. srpna 1954 (ve věku 57 let) Štýrský Hradec ![]() |
Choť | I. (1926) Markéta (Margaretha), roz. Hansy (1902–1946) II. (1950) Marie Malburgová |
Rodiče | Michael Bubna z Litic (1864–1949) Eleonora Strassoldo-Graffenbergová (1872–1935) |
Děti | Adam (1927–2016) Eleonora, provd. Dujková (1929–2019) Patrick (1951–2022) Heinrich (* 1953) |
Příbuzní | sestra: Marie Eleonora Bubnová, provd. Attems-Heiligenkreuz (1892–1987) sestra: Margaretha Bubnová z Litic (1894–1950) bratr: Zdeněk Bubna z Litic (1902–1967) |
Profese | politik a ministr |
Commons | Mikuláš z Bubna-Litic |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Mikuláš z Bubna-Litic, křtěný Mikuláš Maria Michael Alois, též Mikuláš Bubna z Litic nebo Mikuláš hrabě z Bubna-Litic (14. června 1897 Doudleby nad Orlicí[1] – 17. srpna 1954 Štýrský Hradec[2]),[3] byl český šlechtic a politik, ministr zemědělství Protektorátu Čechy a Morava.
Biografie
[editovat | editovat zdroj]Pocházel z českého šlechtického rodu Bubnů z Litic. Narodil se jako syn Michaela Bubny z Litic (1864–1949) a jeho manželky Eleonory Strassoldo-Graffenbergové (1872–1935).[3] V Doudlebech vychodil českou obecnou školu. Studoval na Akademickém gymnáziu (pět tříd) a později na Malostranském gymnáziu v Praze (sexta a septima).[4] Za 1. světové války sloužil od října 1915 v rakousko-uherské armádě u 8. dragounského pluku v Pardubicích. V roce 1916 byl po operaci zánětu středního ucha uznán služby neschopným.[4] Politicky se neangažoval, byl ovšem aktivní ve sportovních spolcích ve východních Čechách. Věnoval se správě svého panství Doudleby-Horní Jelení, které proměnil na vzorný zemědělský statek.[5] Profiloval se jako odborník na lesnictví.[6] V letech 1918–1930, kdy byl doudlebský revír na základě pozemkové reformy rozdělen, byl revírníkem.[7]
V roce 1939 podepsal prohlášení české šlechty, hlásící se k tradicím české státnosti.[6] Od 3. února 1940 zastával funkci ministra zemědělství Protektorátu Čechy a Morava ve vládě Aloise Eliáše. Vládní portfolio si udržel do ledna 1942.[8][5][9] V době represí proti českým protektorátním politickým elitám byl varován a skryl se. Unikl tak zatčení. Po válce byl nicméně 14. května 1945 zatčen, obviněn z kolaborace a vězněn v Praze na Pankráci po dobu 14 měsíců. Po propuštění ovšem získal doklad o národní spolehlivosti. V roce 1946 mu zemřela manželka a roku 1948 emigroval do Rakouska. Bydlel ve Vídni a znovu se oženil. V Rakousku zemřel. Rodové sídlo v Doudlebech bylo po roce 1989 navráceno jeho dětem Adamovi a Eleonoře, provdané Dujkové.[6]
Rodina
[editovat | editovat zdroj]Dne 9. listopadu 1926 se ve Vídni oženil s Margarethou (Markétou) Hansy (14. října 1902 Baden – 16. května 1946 Rychnov nad Kněžnou), dcerou lékaře Franze Hansy, největšího akcionáře sanatoria pro plicní choroby v Semmeringu, a Marie Theresie Weißhappel.[3] Z prvního manželství měl dvě děti:
- Adam Vít (14. 8. 1927 Villa Meran am Semmering – 10. 1. 2016[pozn. 1] Praha)
- Eleonora (24. 4. 1929 Vídeň – 29. 6. 2018 Praha)
Podruhé se oženil 19. října 1950 v Mariazell s hraběnkou Marií Malburgovou (16. 2. 1919 Stanz im Mürztal – 2007), dcerou Georga Ornsta Paula Malburga (1869–1954) a jeho ženy Margarity (Mity) Ogriseg (1891–?).[3] I z druhého manželství měl dvě děti:
- Patrik (13. 5. 1951 Štýrský Hradec – 1. 4. 2022)
- Jindřich Jan (* 12. 2. 1953 Štýrský Hradec)
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Poznámky
[editovat | editovat zdroj]- ↑ V Almanachu českých šlechtických rodů 2017 je chybně uveden rok úmrtí 2015.
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ SOA Zámrsk, Matrika narozených 1892-1900 v Doudlebách nad Orlicí, sign.77-6161, ukn.4510, str.99. Dostupné online
- ↑ Mikuláš z Bubna a Litic [online]. abart-full.artarchiv.cz [cit. 2012-10-03]. Dostupné online.
- ↑ a b c d POUZAR, Vladimír; MAŠEK, Petr; MENSDORFF-POUILLY, Hugo; POKORNÝ, Pavel R. Almanach českých šlechtických rodů 2017. [Brandýs nad Labem]: Martin, 2016. 512 s. ISBN 978-80-85955-43-9. S. 61–62. Dále jen Almanach českých šlechtických rodů 2017.
- ↑ a b JELÍNKOVÁ HOMOLOVÁ, Dita. Šlechta v proměnách. Osudy aristokracie v Československu v letech 1918–1948. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 2017. 498 s. S. 39. Dále jen Šlechta v proměnách.
- ↑ a b Kdo jsou noví ministři. Národní listy. Únor 1940, roč. 80., čís. 33, s. 1. Dostupné online.
- ↑ a b c Protektorátnímu ministrovi Mikuláši Bubnovi z Litic by bylo 110 [online]. vlada.cz [cit. 2012-10-03]. Dostupné online.
- ↑ Šlechta v proměnách, s. 40
- ↑ Vláda Aloise Eliáše (27.04.1939 - 19.01.1942) [online]. vlada.cz [cit. 2012-10-03]. Dostupné online.
- ↑ kol. aut.: Československé dějiny v datech. Praha: Svoboda, 1987. ISBN 80-7239-178-X. S. 606–607.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- JELÍNKOVÁ, Dita. Mikuláš Bubna z Litic a jeho role v protektorátní politice. In: Válečný rok 1941 v československém domácím a zahraničním odboji : sborník k mezinárodní konferenci. Praha: Ústav pro studium totalitních režimů, 2012. Dostupné online. S. 71–89.
- KUBAČÁK, Antonín. Ministerstvo zemědělství v letech 1918–1948: osudy úřadu a jeho ministrů. Praha: Ministerstvo zemědělství ČR, 2005. 126 s. ISBN 80-7084-463-9. Kapitola Mikuláš z Bubna-Litic, s. 95–96.
- TOMEŠ, Josef, a kol. Český biografický slovník XX. století : I. díl : A-J. Praha ; Litomyšl: Paseka ; Petr Meissner, 1999. 634 s. ISBN 80-7185-245-7. S. 152.
- VOŠAHLÍKOVÁ, Pavla, a kol. Biografický slovník českých zemí : 8. sešit : Brun-By. Praha: Libri, 2007. 225-368 s. ISBN 978-80-7277-257-5. S. 273–274.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Mikuláš z Bubna-Litic na Wikimedia Commons
- Seznam prací o Mikuláši z Bubna a Litic v Bibliografii dějin českých zemí (Historický ústav AV ČR)
- Historická šlechta: Informace o úmrtí Adama z Bubna-Litic a o jeho sourozencích