Otakar Borůvka
Otakar Borůvka | |
---|---|
![]() | |
Rodné jméno | Otakar Borůvka |
Narození | 10. května 1899 Ostrožské Předměstí ![]() |
Úmrtí | 22. července 1995 (ve věku 96 let) Brno ![]() |
Místo pohřbení | Ústřední hřbitov v Brně (49°10′14″ s. š., 16°35′38″ v. d.) |
Alma mater | Gymnázium Uherské Hradiště (1910–1916) Vojenská akademie v Hranicích (1916–1917) Vojenská technická akademie (1917–1918) Vysoké učení technické v Brně (1918–1922) Masarykova univerzita (1921–1923) |
Povolání | matematik, pedagog a vysokoškolský učitel |
Zaměstnavatelé | Masarykova univerzita (1923–1970) Matematický ústav Akademie věd České republiky (od 1969) |
Ocenění | Státní cena Klementa Gottwalda (1959) Řád práce (1965) Čestné občanství města Brna (1994) Čestný doktorát Masarykovy univerzity (1994) |
Choť | Milada Borůvková[1] |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Otakar Borůvka (10. května 1899, Ostrožské Předměstí[2] – 22. července 1995, Brno) byl český matematik.
Životopis
[editovat | editovat zdroj]Otakar Borůvka se narodil v Předměstí Uherského Ostrohu do rodiny ředitele místních obecných a měšťanských škol[3] Jana Borůvky.[4]
Studium
[editovat | editovat zdroj]Otakar Borůvka studoval na Gymnáziu v Uherském Hradišti, odkud v roce 1916 přešel do posledního ročníku na vyšší vojenskou reálku do Hranic. Aby se vyhnul službě v armádě během první světové války, zapsal se na vojenskou technickou akademii v Mödlingu u Vídně. V průběhu studia na akademii složil maturitu na I. německé reálce (1917). Tato maturita však nestačila k tomu, aby se mohl hlásit na vysokou školu a už vůbec ne na vysokou školu univerzitního typu. Protože měl zájem pokračovat ve studiu, přihlásil se o pár měsíců později (1918) k „doplňovací“ maturitě na gymnáziu v Uherském Hradišti.
Po této doplňovací maturitě (1918) se Otakar Borůvka rozhodl studovat stavební inženýrství na České vysoké škole technické v Brně. Nejprve uvažoval o studiu klasické filologie. Na akademii ho ovlivnil jeho učitel R. Weitzenboeck, který mu dal matematické základy, a Matyáš Lerch, k němuž se jako jeden z mála studentů na matematiku zapsal. Lerch se mu svým matematickým uměním zamlouval natolik, že ho v roce 1920 následoval jako mimořádný posluchač na Přírodovědeckou fakultu nově vzniklé Masarykovy univerzity. Od školního roku 1920–1921 byl Otakar Borůvka posluchačem jak na technice, tak na univerzitě, a současně pracoval jako asistent při fyzikálním ústavu na technice. Necelý rok nato získal místo asistenta při ústavu matematiky na univerzitě u M. Lercha. V následujícím roce se již na techniku nezapsal a věnoval výhradně matematice.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/Brno%2C_%C5%A0t%C3%BD%C5%99ice%2C_%C3%9Ast%C5%99edn%C3%AD_h%C5%99bitov%2C_%C4%8Destn%C3%BD_kruh%2C_hrob_Otakara_Bor%C5%AFvky_%282022-07-18%3B_01%29.jpg/220px-Brno%2C_%C5%A0t%C3%BD%C5%99ice%2C_%C3%9Ast%C5%99edn%C3%AD_h%C5%99bitov%2C_%C4%8Destn%C3%BD_kruh%2C_hrob_Otakara_Bor%C5%AFvky_%282022-07-18%3B_01%29.jpg)
V prosinci roku 1923 vykonal státní zkoušky z matematiky a fyziky a pod vedením M. Lercha pracoval na své disertační práci, za kterou získal v roce 1923 doktorát. Po Lerchově smrti se Borůvkovým nadřízeným stal Eduard Čech, který Borůvkovi umožnil další studium v zahraničí. Školní rok 1926–1927 strávil Otakar Borůvka na studijní stáži u profesora E. Cartana na univerzitě v Paříži. Po návratu z Francie předložil Otakar Borůvka habilitační práci a na jejím základě se roku 1928 habilitoval na Masarykově univerzitě v Brně.
Ve školním roce 1929–1930 opět ze studijních důvodů navštívil Paříž, ve studiu pokračoval i v následujícím školním roce, a to u profesora W. Blaschkeho v Hamburku.
Kariéra
[editovat | editovat zdroj]Do Československa se vrátil v roce 1931 a očekával jmenování mimořádným profesorem na brněnské univerzitě. Vzhledem k hospodářské krizi a následném hledání úspor, byl O. Borůvka jmenován až roku 1934, od kdy začal přednášet algebru, které se brzy začal věnovat více.
Po uzavření vysokých škol v roce 1939 byl Otakar Borůvka, jako většina jeho kolegů, poslán na dovolenou s „čekatelným“ a během druhé světové války se věnoval vědecké práci, zejména v oblasti algebry.
Roku 1946 byl jmenován řádným profesorem na Masarykově univerzitě v Brně, na které působil až do roku 1970, kdy odešel do důchodu. Poté ještě aktivně pracoval v Matematickém ústavu Akademie věd v Brně.
Vědecká práce
[editovat | editovat zdroj]Pod vlivem E. Čecha se Borůvka věnoval diferenciální geometrii. V roce 1926 publikoval práci O jistém problému minimálním, v níž popsal původní algoritmus nalezení minimální kostry grafu. Od poloviny 30. let 20. století se věnoval algebře a svoje výsledky shrnul do monografie Základy teorie grupoidů a grup. Po druhé světové válce se zabýval studiem diferenciálních rovnic. V roce 1965 založil časopis Archivum mathematicum.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Bor%C5%AFvka_Algorithm_1.svg/220px-Bor%C5%AFvka_Algorithm_1.svg.png)
Zajímavosti
[editovat | editovat zdroj]Na konci devadesátých let bylo navrženo ředitelem školy Zdeňkem Botkem přejmenovat Gymnázia Uherské Hradiště na Gymnázium Otakara Borůvky, ovšem vedením byla tato možnost zavrhnuta, protože se dle jejich názoru nejedná o dostatečně slavné jméno.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Dostupné online.
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu
- ↑ Karel Koutský: Prof. Otakar Borůvka šedesátníkem a laureátem státní ceny. In: Pokroky matematiky, fyziky a astronomie, Vol. 4 (1959), No. 6, 730--733
- ↑ In: Zdeněk Třešňák (autor); Petra Šarmanová (autor); Bedřich Půža (autor): Otakar Borůvka. (Czech). Brno: Nadace Universitas Masarykiana v Brně, 1996. pp. 14–19.
Tento článek obsahuje text (licence CC-BY 3.0 Unported) ze stránky z webu Významní matematici v českých zemích. Autor původního textu: Jaroslav Folta, Andrea Lukášová, Pavel Šišma.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Kdo je kdo : 91/92 : Česká republika, federální orgány ČSFR. Díl 1, A–M. Praha: Kdo je kdo, 1991. 636 s. ISBN 80-901103-0-4. S. 73.
- TOMEŠ, Josef, a kol. Český biografický slovník XX. století : I. díl : A-J. Praha ; Litomyšl: Paseka ; Petr Meissner, 1999. 634 s. ISBN 80-7185-245-7. S. 121–122.
- VOŠAHLÍKOVÁ, Pavla, a kol. Biografický slovník českých zemí : 6. sešit : Boh-Bož. Praha: Libri, 2007. 109 s. ISBN 978-80-7277-239-1. S. 73–74.
Související článek
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Otakar Borůvka na Wikimedia Commons
- Seznam d��l v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Otakar Borůvka
- Čeští matematici
- Čeští pedagogové
- Čeští akademici
- Absolventi Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity
- Matematici působící v Česku
- Geometři
- Matematici 20. století
- Narození v roce 1899
- Úmrtí v roce 1995
- Pohřbení na Ústředním hřbitově v Brně
- Držitelé čestných doktorátů Masarykovy univerzity
- Narození 10. května
- Úmrtí 22. července
- Narození v Uherském Ostrohu
- Čestní občané města Brna
- Držitelé čestných doktorátů Univerzity Komenského v Bratislavě