Shanghai Tower
Shanghai Tower | |
---|---|
Shanghai Tower (nejvyšší budova) | |
Účel stavby | |
parkoviště, obchody, kanceláře, hotel, observatoř | |
Základní informace | |
Sloh | postmoderní architektura |
Architekt | Gensler |
Výstavba | 2008 – 2015 |
Stavitel | Shanghai Construction Group |
Pojmenováno po | Šanghaj |
Technické parametry | |
Výška střechy | 632 m |
Počet podlaží | 128 |
Podlahová plocha | 380 000 m² |
Výškový rekord | |
Nejvyšší budova Číny | |
2015–současnost | |
Poloha | |
Adresa | Šanghaj, ![]() |
Souřadnice | 31°14′7,8″ s. š., 121°30′3,6″ v. d. |
Další informace | |
Web | shanghaitower.com.cn |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Shanghai Tower česky Šanghajská věž (čínsky v českém přepisu Šang-chaj Čung-sin Ta-ša, znaky 上海中心大厦) je mrakodrap na poloostrově Lu-ťia-cuej v Pchu-tungu v Šanghaji. Byl navržen americkou firmou Gensler a je vlastněn čínským státem,[1] cena je odhadována na více než 2,4 miliardy dolarů.[2] Tato budova je vysoká 632 metrů a má 128 pater, je v ní plocha 380 000 m2. Je využívána pro kanceláře, maloobchodníky a volnočasové aktivity. Stavba této budovy začala v prosinci 2008, svého vrcholu dosáhla 3. srpna 2013, vnějšek budovy byl dokončen v létě 2015.[3]
K roku 2021 je to 2. nejvyšší budova světa a nejvyšší stavba v Číně. Vyhlídková plošina umístěná 561 m nad terénem je k roku 2021 nejvyšší veřejně přístupnou vyhlídkou z budovy na světě.
Snaha o udržitelnost
[editovat | editovat zdroj]Na Šanghajské věži se nachází několik prvků, které se snaží minimalizovat vliv stavby na životní prostředí. V roce 2013 ji mluvčí architektonické firmy Gensler označil jako nejekologičtější super vysoký mrakodrap své doby.
Jedním z těchto prvků je dvojvrstvá izolační fasáda, díky které není v budově v létě horko a v zimě naopak budovu hřeje. Dešťová voda která napadne na vršek budovy se dostává do podzemních nádrží pod budovou, kde se připraví na použití v mrakodrapu. I když většinu energie v budově má zajišťovat městská elektrická síť, u vrcholu budovy jsou otvory ve fasádě ve kterých jsou větrné turbíny s vertikální osou otáčení, které produkují přibližně 350 000 kWh za rok, fungují tedy jako doplňkový zdroj energie budovy.
Využití
[editovat | editovat zdroj]Následující tabulka zobrazuje přibližné využití pater budovy:
Patra | Využití |
---|---|
128 | Technické zázemí |
124–127 | Komunikace |
121–123 | Observatoř |
111–120 | Kanceláře |
84–110 | Hotel |
101 | Hotelová hala |
81–83 | Technické zázemí |
61–80 | Kanceláře |
60 | Hala pro kanceláře |
58–59 | Technické zázemí |
35–57 | Kanceláře |
34 | Hala pro kanceláře |
31–33 | Technické zázemí |
8–30 | Kanceláře |
6–7 | Technické zázemí |
B2–5 | Obchody k pronájmu |
B5–B3 | Parkoviště |
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Shanghai Tower na Wikimedia Commons
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/2014.11.16.140558_Crane_Shanghai_Tower_Shanghai.jpg/220px-2014.11.16.140558_Crane_Shanghai_Tower_Shanghai.jpg)
Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Shanghai Tower na anglické Wikipedii.
- ↑ Signs in the sky. Economist [online]. 2014-01 [cit. 2017-09]. Dostupné online.
- ↑ Šanghajská věž dosáhla výškou až na světové stříbro. ČT24. Dostupné online [cit. 2017-09-30].
- ↑ Shanghai Tower nears completion. Los Angles Times [online]. [cit. 2017-09]. Dostupné online.