Slovinské národní muzeum
Slovinské národní muzeum | |
---|---|
Budova muzea v Lublani, kde se nachází Slovinské národní muzeum a Slovinské přírodovědecké muzeum | |
Údaje o muzeu | |
Stát | ![]() |
Založeno | 1821 |
Zeměpisné souřadnice | 46°3′8″ s. š., 14°29′58″ v. d. |
Webové stránky | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Slovinské národní muzeum (slovinsky Narodni muzej Slovenije) se nachází v Lublani, hlavním městě Slovinska. Leží v centrální oblasti města poblíž městského parku Tivoli. Spolu se Slovinským přírodovědným muzeem umístěným ve stejné budově je Slovinské národní muzeum nejstarší vědeckou a kulturní institucí v zemi. Muzeum má rozsáhlou sbírku archeologických artefaktů, starých mincí a bankovek (v numismatickém oddělení v přízemí) a dělá řadu výstav souvisejících s užitým uměním.
Dějiny
[editovat | editovat zdroj]Muzeum je nejstarší slovinskou kulturní institucí, bylo založeno v roce 1821 jako „Krainisch Ständisches Museum“. O pět let později se rakouský císař František I. rozhodl osobně sponzorovat muzeum a nařídil jeho přejmenování na "Provinční muzeum Carniola". V roce 1882 byla postavena neorenesanční budova muzea a muzeum přejmenováno na "Zemské muzeum Carniola - Rudolfinum" na počest korunního prince Rudolfa.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Staircase_of_the_National_Museum_of_Slovenia.jpg/220px-Staircase_of_the_National_Museum_of_Slovenia.jpg)
Po založení Království Srbů, Chorvatů a Slovinců bylo jméno změněno na “Národní muzeum”. V roce 1923 byly etnografické sbírky vlastněné muzeem umístěny do nového Slovinského etnografického muzea a v roce 1933 byla většina jeho výtvarných děl přesunuta do Slovinské národní galerie. V roce 1944 se Slovinské přírodovědecké muzeum (tehdy známé jako Muzeum přírodních věd) stalo nezávislým, přestože bylo umístěno ve stejné budově. V roce 1953 byla většina archivů přesunuta do Gruberova paláce.
V roce 1992 bylo přejmenováno na Slovinské národní muzeum. Dnes je muzeum rozděleno na archeologické oddělení, numismatický kabinet, oddělení tisků a kreseb a oddělení historie a užitého umění.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/Ljubljana_-_Narodni_muzej_Slovenije_%28strop%29_%282%29.jpg/220px-Ljubljana_-_Narodni_muzej_Slovenije_%28strop%29_%282%29.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Mojster_iz_Okoli%C4%8Dnega_-_Sv._sorodstvo_%28alt%29.jpg/220px-Mojster_iz_Okoli%C4%8Dnega_-_Sv._sorodstvo_%28alt%29.jpg)
Lapidárium
[editovat | editovat zdroj]První lapidárium v Lublani založil v roce 1821 hrabě Hohenwart, když do budovy Lycea umístil svou epigrafickou sbírku kamenných památek. V první muzejní budově byly za Karla Dežmana římské kamenné stély pro nedostatek místa zasazeny do zdí chodeb. V roce 1995 lapidárium bylo přemístěno do přízemí a do nově zastřešeného atria v zahradě muzea. Renovace proběhla v rámci desetiletého projektu obnovy všech muzeí Slovinska. Sbírka římských kamenných památek z 1. až 4. století obsahuje nyní 200 kamenných památek s latinskými nápisy, většinou z Emony, Igy a okolí. Další památky pocházejí z Kraňska (Trojany, Zasavje a Dolenjsko).
Vybraní ředitelé a spolupracovníci
[editovat | editovat zdroj]- Karel Dežman (1821–1889)
- Josip Mal (1884–1978)
- Avgust Pirjevec (1887–1944)
- Simon Rutar (1851–1903)
- Boris M. Gombač (narozen 1945)
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku National Museum of Slovenia na anglické Wikipedii.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Slovinské národní muzeum na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Ljubljana.info - Národní muzeum