Kasutaja:Ohpuu
Ohpuu
![]() |
olen oHpuu, asun Tallinnas.
ylikoolides olen õppinud tundma semiootikat, rahvaluulet ja sealhulgas rahvausku ning soome-ugri keeli ja sealhulgas põhjasaami keelt.
äraelamiseks peamiselt toimetan ja kirjutan, aga vahel tuleb ette ka muud sekeldamist.
siin tegutsen hooti, kui kipub muude toimetuste kõrvalt aega yle jääma.
suuremate-laiemate asjade juures (vt allpool) oleksin tänulik teiste kaastöötajate abi ja panuse eest, mis ärgitaks ka mind rohkem tegema. praegu ootan pikisilmi kaastöötajaid looduslike pühapaikade projektile, vt ka minu märkmeid sel teemal, mis on projektilehega liitmata. minu bibliograafialeht viitab ka suht suures osas looduslikke pyhapaiku kuidagi puudutavat kirjandust.
olen toimetanud ka liivikeelse Vikipeedia inkubaatoris, muu hulgas yritan koostada sealsete puuduvate oluliste artiklite märksõnastikku.
kes liivi keele vastu huvi tunneb, on rohkem kui teretulnud liivikeelset Vikipeediat arendama. eelnev liivi keele oskus pole kohustuslik, aidata saab ka ilma selleta.
minu algatatud artiklite nimekiri, väga aegunud (veebruarist 2012): Kasutaja:Ohpuu/Artiklid
Viitamisnõu endale
[muuda | muuda lähteteksti]ref-märgend
[muuda | muuda lähteteksti]Kui kasutad ühte viidet artiklis mitu korda, siis tuleb see ainult ühe korra pikalt välja kirjutada. Nt. see <ref name="Georgi">[http://www.eha.ee/georgi/html/mitte-eestlaste_elulood.html Georgi ordeni kavalerid Eestis. Mitte-eestlaste elulood.]</ref> tuleb kirjutada ainult ühe korra. Hiljem saab kasutada juba lühivarianti <ref name="Georgi"/>
Teiste vikide artiklitele saab viidata niimoodi: {{ENref|:en:Norges Bank|22.04.2009}}, kus viidatavaks artikliks on inglisviki artikkel Norges Bank 22. aprillist 2009 ja viide näeb välja nii:
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Norges Bank seisuga 22.04.2009.
Eesti (Nõukogude) Entsyklopeediale viitamine
[muuda | muuda lähteteksti]- Mall:EE/doc — aitäh, Morel
Hiidlaste seltsid
[muuda | muuda lähteteksti]Retoorikatermineid
[muuda | muuda lähteteksti]- anadiploos – fraasi viimase sõna kordumine järgmise fraasi algul
- anafoor – kordus järjestikuste osalausete või värsside algul
- antanaklaas – sama tüvi või sõna kordub erinevates, mõnikord isegi vastandlikes tähendustes; vrd paronomaasia, antistaas
- antimetabool – sõnad korduvad muudetud järjekorras
- antistaas – Repetition of a word in a different or contrary sense. Nt Richard II: "I wasted time and now doth time waste me" (Richard II, V, v) (Lanham 1991: 16)
- diakoop – sõna või fraasi kordumine pärast ühte või mitut vahepealset sõna
- epanalepsis – sama sõna esineb värsi algul ja lõpul
- epifoor – lõpukordus, vrd anafoor, mesodiploos
- epitseuksis – vahetult korduv üksus ("Emphatic repetition of a word with no other words between", Lanham 1991: 71), nt Poe "Bells"
- homoioptooton ?korduvad sõnade muutelõpud
- homoioteleuton ?korduvad sõnade muutelõpud
- kaja
- kalambuur
- kiasm – nt "Kas elu on naljakalt tõsine või tõsiselt naljakas?" ("Alternatiive", Alliksaar 1999: 97)
- kontronüüm – üht ja sama sõna või fraasi võib tõlgendada mitmeti
- mesodiploos – keskkordus, vrd anafoor, mesodiploos
- parehees – järjestikku sõnade häälikukordus
- paroimion – peaaegu kõik sõnad algavad ühe ja sama häälikuga ("A resolute Alliteration, in which every word in a phrase or sentence begins with the same letter", Lanham 1991: 109). Nt „Paar punaste pükstega poissi palusid: „Pai papa pane paadile purjed peale!“ Pai papa pani paadile purjed peale, paar punaste pükstega poissi purjetasid põhja poole Peipsit.“ (Viru-vinkel)
- paronomaasia –
- paronüümia – nt "tasandik tasane" (Alliksaar 1999: 84)
- polüptooton – sama tüve kordumine eri sõnaliikides
- polüsündeton – sidesõnade liiasus
- rediif
- sümplokk – "Repetition of one word or phrase at the beginning, and of another at the end, of successive clauses, sentences, or passages; a combination of Anaphora and Antistrophe" (Lanham 1991: 146); nt "Most true that I mus t fair Fidessa love,/ Most true that fair Fidessa cannot love." (samas)
- tautofraas – mõte kordub samas sõnastuses
(Lotman, Lotman & Lotman 2023, K&K 10/2023)
Eesti tähtkujud
[muuda | muuda lähteteksti]- Suur Vanker[1]
- Väike Vanker[2]
- Vana Sõel ~ Pisukene Sõel ~ Moosese Sõel[3]
- Uus Sõel ~ Suur Sõel ~ Jeesuse Sõel[4]
- Koot ja Reha ~ Vardatähed ~ [Uued] Sauatähed ~ Ridatähed ~ Ojatähed ~ Odava[5] ~ Rootsi Odatähed[6]
- Rootsi Varras[7]
- Vanad Sauatähed[8]
- Vanad Reinad[9]
- Suur Rist[10]
- Deeneb on Küünlakuutäht[11]
- Väike Rist[12] ~ Noa laev[13] ~ Jeesuse Ristitähed[14]
- Kuhjalava ~ Kuhjapesa ~ Taivatahr[15]
- Jõulutähed[16]
- Küünlapäevatähed[17]
- Loogatähed ~ Vändatähed ~ Vastlatähed[18]
- Piiriaed[19]
- Sirkel[20]
- Sirbitähed[21]
- Kadri Sõel[22]
Jakob Hurt. 1899. Eesti astronomia. Jurjev: "Postimehe" – J. Tõnissoni'i – trükikoja kirjastus.
Kaitseliit
[muuda | muuda lähteteksti]olen Kaitseliitu puutuvaid artikleid toimetanud, loonud ja täiendanud. lähem siht oleks tekitada artikkel iga malevkonna kohta. kaugemaks sihiks võib seada ära kirjeldada iga malevkonna ajalugu ja tekitada kõikide maleva- ja malevkonnapealike systeemne kronoloogia (ja siit edasi iga pealiku elulooartikkel, kus oleks kirjas teenistuskäik ja saatus).
Kaitseliidu malevkondade loend tahab täiendamist. tundub, et oma veerand 1990. aasta järgseid malevkondi ja kindlasti pooled sõjaeelsed on loendist puudu. praegu tegutsevate korralikku nimekirja pole kuskil näinud.
nii Teise ilmasõja eelse kui ka taastamisejärgse ajaloo juures võiks olla abiks ajakiri Kaitse Kodu!, mille digitaalseid numbreid on mõlemast perioodist võimalik võrgust leida.
abi oleks teretulnud. viited kasulikele allikatele eelkõige. samuti kuluksid ära pildid malevkondade symboolikaga.
olemas
[muuda | muuda lähteteksti]teha ja pooleli
[muuda | muuda lähteteksti]- ltn Karl Tulmin. sellest midagi neutraalsemat kirjutada: "Punasaarlaste käe läbi sai surma vähemalt üks läänlane, kelle nimi on raiutud ka Vabadussõja mälestussambale. Selleks oli Saaremaa komandandiks määratud Luiste valla mees Karl Tulmin, kes Kuivastus mässajate poolt selja tagant maha lasti ning jää alla uputati. Enne seda oli Karl Tulmin tuntud kui Lääne kaitseliidu üks organiseerja. Lühikeseks ajaks määratud ka siinse KL ülemaks. Peale Vabadussõja lõppu arenes tegevus kaitseliidu jahisalkades, kuna omakaitse tegevus endisel kujul lõpetati ühiskonnas levima hakkava pahempoolsuse tõttu." — Talis Vare. Läänemaa Omakaitsest L��änemaa Kaitseliiduni. Läänemaa Muuseum. (Kasutatud 2. juunil 2010).
- Teenetemärk: VR I/3, 14.12.1920
- "Karl Tulminil on Kullamaa kalmistu üks ilusamaid hauatähiseid — Amandus Adamsoni töö. Kui Saaremaal käis mäss, määrati ta Eesti Vabariigi ohvitserina Saaremaale komandandiks. Kuivastus lasid mässajad ta selja tagant maha ja uputasid jääauku." Lehte Ilves. Kalmuaias puhkab Kullamaa kuldne minevik. Lääne Elu, 24. juuli 2004.
- Mati Vendel ja Toomas Luik.
- 1990.aasta tähtsamad sündmused Rapla maakonnas 12.aprill Rapla Kaiseliidu koosolekul asutatakse Harju malev, mille koosseisu kuulub Rapla maakonna malevkondi ühendav Rapla lipkond. Harju maleva pealikuks saab Manivalt Kasepõld, Rapla lipkonna pealikuks Valdo Jänes.
Muinasjutud
[muuda | muuda lähteteksti]artiklisse "Muinasjututüüp" olen pannud yles rahvusvaheliselt levinud syžeede ATU tyybinumbreid ja eesti keeles tarvitatud tyybinimesid. loend pole veel kaugeltki täielik. olen algul täiesti välistanud varasemates (Aa & AT) numeratsioonis tärni või tärnidega tähistatud tyybid, millele pole hiljem muud tähistust antud, ning Eesti kohalikud tyybid.
pikema aja peale võiks tähtsamatest ja tuntumatest tyypidest teha kas või köntartiklid, kus on kirjas lisaks tyybinumbrile eesti keeles tyybiga tihemini seostatavaid pealkirju ja loetletud kirjasõna kaudu tuntumaid teisendeid, võimalusel ka link Eesti Rahvaluule Arhiivi yleskirjutusele. väga lihtsaid tyypide sisukirjeldusi saab tõlkida siitkaudu lingitud Antti Aarne "Verzeichnis der Märchentypenist" (FF Communications 3, Helsinki 1910, vaata näiteks siit Aa 301A kirjeldust).
tyybiartikleid olen teinud nii, et artikkel asub tyybinime all (nt "Lohetapja"), tyybinumbrid aga suunavad sellele (nt ATU 300). kui mõnest tyypi kuuluvast tekstist on eraldi artikkel, võiks see viidata tyybiartiklile (nt "Põhja konn"). samas võib mõnda sellist laiendada, kirjutades sinna sisse tyypi yldiselt iseloomustavat sisu ning juttu eesti kohalike variantide kohta (nt "Rapuntsel" jm Grimmide või Perrault' yksikute juttude kohta käivad artiklid — nende kõrvale pole tingimata kohe vaja tyybiartiklit).
Juhuslikke leide
[muuda | muuda lähteteksti]Kalender ja mytoloogia
[muuda | muuda lähteteksti]- Kasutaja:Ohpuu/Karusepäev
- Kasutaja:Ohpuu/Hingepäev
- Lugunädalad — seda annaks paremaks kirjutada
Pyhapaigad
[muuda | muuda lähteteksti]rahvausk
[muuda | muuda lähteteksti]mida peaksin kõbima:
majandus
[muuda | muuda lähteteksti]mõtteid
[muuda | muuda lähteteksti]- Emitent
- Keskpank
- Valuutakomitee
- Vahetusvõlakiri
- Valitsuse võlakiri
- Tekkepõhine arvestus
- Kassapõhine arvestus
- Riigieelarve
- Riigi eelarvestrateegia
- Valitsussektori eelarvepositsioon
- Euroopa poolaasta ~ Euroopa semester
- MiFID 2
- MiFID
- Basel 2
- Basel 3
- Solventsus 2
- Krediidirisk
- Likviidsusrisk
finantssektor
[muuda | muuda lähteteksti]Investeerimispangad
Universaalpankade üksused: Bank of America Merrill Lynch · Barclays Capital · Citi Institutional Clients Group · Credit Suisse · Deutsche Bank Corporate and Investment Bank · J.P. Morgan & Co. (J.P. Morgan Cazenove) · UBS Investment Bank ·
BMO Capital Markets · BOC International · BNP Paribas Corporate and Investment Banking · CIBC World Markets · CITIC Securities · Commerzbank Corporates & Markets · Crédit Agricole Corporate and Investment Bank (CLSA) · Daiwa Securities SMBC · Harris Williams & Co. · Houlihan Lokey · HSBC Global Banking and Markets · ING Commercial Banking · KBC Bank · Mitsubishi UFJ Securities · Mizuho Corporate Bank · Morgan Keegan & Company · Nomura Securities · RBC Capital Markets · RBS Global Banking & Markets · Société Générale Corporate & Investment Bank · Standard Chartered · TD Securities · UniCredit Corporate & Investment Banking · Wells Fargo Securities
Iseseisvad investeerimispangad: Goldman Sachs · Morgan Stanley ·
The Blackstone Group · Brewin Dolphin · BTG Pactual · Centerview Partners · Close Brothers Group · Evercore Partners · FBR Capital Markets · Greenhill & Co. · Investec Bank · Jefferies & Co. · Keefe, Bruyette & Woods · Lazard · Macquarie Group · Mediobanca · Moelis & Company · N M Rothschild & Sons · Oppenheimer & Co. · Perella Weinberg Partners · Piper Jaffray · Raymond James · Renaissance Capital · ROTH Capital Partners · Sandler O'Neill and Partners · Stifel Nicolaus · Troika Dialog · William Blair & Company
systeemselt olulised pangad
[muuda | muuda lähteteksti]systeemselt olulised pangad, nagu G20 Financial Stability Board neid ette kujutab:
- Dexia (de mortuis nil nisi bene)
- China: Bank of China
- Banque Populaire (FR)
- BNP Paribas (FR)
- Crédit Agricole (FR)
- Société Générale (FR)
- Commerzbank (DE)
- Deutsche Bank (DE)
- Unicredit (IT)
- Mitsubishi (JP, pikk nimi kindlasti vajalik)
- Mizuho (JP, pikk nimi kindlasti vajalik)
- Sumitomo Mitsui (JP, pikk nimi kindlasti vajalik)
- ING (NL)
- Santander (ES)
- Nordea (SE)
- Credit Suisse (CH)
- UBS (CH)
- Barclays (UK)
- HSBC (UK)
- Lloyds (UK)
- Royal Bank of Scotland (UK)
- Bank of America (US)
- Bank of New York Mellon (US)
- Citigroup (US)
- Goldman Sachs (US)
- JP Morgan (US)
- Morgan Stanley (US)
- State Street (US)
- Wells Fargo (US)
olulised ettevõtted
[muuda | muuda lähteteksti]2007. aasta seisuga maailma mõjukamad ettevõtted selle järgi:
- Barclays plc
- Capital Group Companies Inc
- FMR Corporation
- AXA
- State Street Corporation
- JP Morgan Chase & Co
- Legal & General Group plc
- Vanguard Group Inc
- UBS AG
- Merrill Lynch & Co Inc
- Wellington Management Co LLP
- Deutsche Bank AG
- Franklin Resources Inc
- Credit Suisse Group
- Walton Enterprises LLC
- Bank of New York Mellon Corp
- Natixis
- Goldman Sachs Group Inc
- T Rowe Price Group Inc
- Legg Mason Inc
- Morgan Stanley
- Mitsubishi UFJ Financial Group Inc
- Northern Trust Corporation
- Société Générale
- Bank of America Corporation
- Lloyds TSB Group plc
- Invesco plc
- Allianz SE
- TIAA
- Old Mutual Public Limited Company
- Aviva plc
- Schroders plc
- Dodge & Cox
- Lehman Brothers Holdings Inc*
- Sun Life Financial Inc
- Standard Life plc
- CNCE
- Nomura Holdings Inc
- The Depository Trust Company
- Massachusetts Mutual Life Insurance
- ING Groep NV
- Brandes Investment Partners LP
- Unicredito Italiano SPA
- Deposit Insurance Corporation of Japan
- Vereniging Aegon
- BNP Paribas
- Affiliated Managers Group Inc
- Resona Holdings Inc
- Capital Group International Inc
- China Petrochemical Group Company
muu majandus
[muuda | muuda lähteteksti]- Diginet — Moonfish Media oma, kas see on Marcel Vichmann?
- Kasutaja:Ohpuu/Hendrikson & Ko OÜ — minu meelest ei oleks tulnud kustutada.
lihtsalt kustutamisest päästetud
[muuda | muuda lähteteksti]- Kasutaja:Ohpuu/Kergejõustiklaste loend
- anonyymne muistend Äksi nõia kohta: Üks tuntumaid eesti nõidasid oli Äksi nõid 29. veebruar 1892 Peterburi – 1. juuli 1976 Kastre Äksi nõial oli haruldane anne, ta nägi kaugele, ilma, et ise näeks, näiteks kui ta käest küsiti mingi asja asukohta, ta ütles selle, Pärast seda käidi ta juures hukkunud inimesi otsimas. 6.08.2011.
Kihelkonnad ja vallad
[muuda | muuda lähteteksti]- Kasutaja:Ohpuu/Kihelkonnakoolide loend <- hakatus
- Kasutaja:Ohpuu/Yhinevad vallad
- Väikesaared uue valitsuse määruse järgi (min 5 asukat aasta igal kuul): Abruka, Aegna, Kihnu, Kesselaid, Kõinastu, Manija, Naissaar, Osmussaar, Piirissaar, Prangli, Ruhnu, Vilsandi, Vormsi ja Väike-Pakri
Eesti poliitikud ja parteid
[muuda | muuda lähteteksti]siitkaudu saab otsida inimeste kuulumist erakondadesse, yhtlasi saab synniaja teada.
parlamendierakondade juhatuste, volikogude ja võimalusel ka maakondlike organisatsioonide juhid võiksid minu meelest Vikipeedias olla artikliga esindatud. vallavanemad kah.
riigikogu liikmed enam-vähem vist juba on, aga nende juures tuleks märkida ära seos erakonna juhtorganitega. ehk see aitab veidi paremini mõista erakondade toimimist. näiteks Rain Rosimannus oli pikka aega Reformierakonna volikogu esimees, aga sellest mõjukast formaalsest positsioonist hoolimata kutsuti teda meedias Reformierakonna "halliks kardinaliks", justnagu tema mõju oleks puhtalt mitteformaalne.
- Atonen Reformierakonna kriisitoimkonnast: vahel tuleb erakonnas teha otsuseid väga kiiresti ja sel juhul kutsub peaminister küsimuse arutamiseks kokku kõik ministrid, riigikogu fraktsiooni juhatuse ning volikogu juhi.
maavanemad
[muuda | muuda lähteteksti]maavanemaid määratakse viimasel ajal ametisse poliitikute seast, kuid kohusetäitjad (tihti kuid järjest) on olnud pigem ametnikud. varem võisid maavanemad olla pigem ametniku kui poliitiku taustaga. see pilt vajab ka selgitamist.
enne sõda
[muuda | muuda lähteteksti]Tiitlid
[muuda | muuda lähteteksti]- Liivimaa kuningas
- Eestimaa hertsog
- Haapsalu härra (ekslikult: krahv)
- Kuressaare krahv
- Pärnu krahv
- Hiiumaa härra (rahvalaulus: isand)
krahvid
[muuda | muuda lähteteksti]- maakrahv = Landgraf
- linnusekrahv = Burggraf
- markkrahv = Markgraf
- sadamakrahv = portgrave
- vabakrahv = Freigraf
- pfaltskrahv ~ palatiin ~ *paleekrahv ~ *lossikrahv = Pfalzgraf = comes palatinus
- ??? = Gaugraf
- ??? = Raugraf = comes hirsuti (suguvõsa)
- riigikrahv = Reichsgraf
- metsakrahv ~ *metskrahv = Wildgraf ~ Waldgraf = comes silvestris (suguvõsa)
Soome poliitikud ja erakonnad
[muuda | muuda lähteteksti]Vikipeedia väikestes uurali keeltes
[muuda | muuda lähteteksti]korjan siia lingid omaks tarbeks.
saami keeled
[muuda | muuda lähteteksti]- inarisaamikeelse Vikipeedia inkubaator
- kildinisaamikeelse Vikipeedia inkubaator
- lõunasaamikeelse Vikipeedia inkubaator
läänemeresoome keeled
[muuda | muuda lähteteksti]- liivikeelse Vikipeedia inkubaator
- vadjakeelse Vikipeedia inkubaator
- vepsakeelse Vikipeedia inkubaator
- karjalakeelse Vikipeedia inkubaator
- meäkeelse Vikipeedia inkubaator
- kveenikeelse Vikipeedia inkubaator (ysna kõhnuke veel)
obiugri keeled
[muuda | muuda lähteteksti]- handikeelse Vikipeedia inkubaator (ysna kõhnuke veel)
- mansikeelse Vikipeedia inkubaator (ysna kõhnuke veel)
samojeedi keeled
[muuda | muuda lähteteksti]muid hõimuasju
[muuda | muuda lähteteksti]seto ülebtsootskaq
[muuda | muuda lähteteksti]- 1994 Obinitsa Vello Anipai
- 1995 Paul Hagu ~ Hao Paali
- 1996 (+1997?) Paul Hagu ~ Hao Paali
- 1997 vai 1998 Luhamaa Volli Kera
- 1998 ???Volli Kera
- 1999 Sulo Nurmeots
- 2000 Aare Hõrn ~ Hõrna Aare
- 2001 ?Mikitamäe? Inara Luigas
- 2002 Inara Luigas
- 2003 ?Obinitsa? Evar Riitsaar ~ Riitsaarõ Evar
- 2005 vaist jäigi valimalda?
- 2004 Evar Riitsaar ~ Riitsaarõ Evar
- 2006 Evar Riitsaar ~ Riitsaarõ Evar
- 2007 Aare Hõrn ~ Hõrna Aare
- 2008 Silver Hüdsi ~ ?? Hüdsi Silver
- 2009 Õie Sarv ~ Sarvõ Õiõ
- 2010 Ahto Raudoja ~ Raudoja Ahto
- 2011 Obinitsa: Ahto Raudoja ~ Raudoja Ahto (teised kaks kandidaati: Aare Hõrn, Õie Sarv
- 2012 Verska: Leima Aarne[23] ~ Aarne Leima
EPLO-s panin sellise nimekirja kokku (vt artikli lõpp), võib olla vigane
Seto külad jms
[muuda | muuda lähteteksti]turanizmus
[muuda | muuda lähteteksti]puudu, kuid ajalooliselt ja intellektuaalselt huvitavad:
- Turaani rass — uurali+altai oma rassiteooria, kuni Tyrgi karistusseadustikuni välja, vt en:Turanid
- Turaani keeled — en:Ural–Altaic languages
- Turanism, vt en:Turanism, en:Turanizmus
- Turaani madalik — asja geograafiline põhi justkui, vt ka en:Turan
Abondolo uurali keelte kohta
[muuda | muuda lähteteksti]"Uurali keeled" viitab Põhja-Euraasia kõige suuremale keelkonnale. Uurali keelkond koosneb vähemalt 30 keelest, mida räägitakse laial alal, mille läänepoolne piir jääb Norrasse ja Ungarisse ja idapoolne Taimõri poolsaarele ning Jenissei ja Obi jõgede äärde Lääne-Siberis.[24]
Uurali keeled erinevad märkimisväärselt teinetseisest, olles tüpoloogiliselt mitmekesised fonoloogia, morfoloogia ja isegi süntaksi poolest.[24]
Uurali keelte ürgkodu asukoht on teadmata, kuid tõenäoline ürgkodu oleks Daniel Abondolo hinnangul üsna suur ja hõredalt asustatud piirkond Uurali mäestiku lõunapoolse otsa läheduses.[24]
Uurali keelkonna sisemiste jagunemiste kohta pole täielikku selgust, kuid keeleteadlaste hulgas peaaegu üldiselt levinud arvamuse kohaselt oli esimene jagunemine samojeedi ja soome-ugri keelteks.[24]
Samojeedi keeli arvatakse põlvnevat osalt migratsiooni ja osalt keelelise ekspansiooni kaudu ida poole levinud Uurali algkeelest, mis selle leviku käigus omandas eripärased jooned ja eripärase sõnavara.[24]
Samojeedi algkeelt kõnelnud kogukond pidi Daniel Abondolo hinnangul olema väga väike ning tema hinnangul pole põhjust arvata, et see märkimisväärselt suurenes enne lahknemist, mis võis toimuda sajanditel vahetult enne Kristust.[24]
Juha Janhuneni järgi võib samojeedi ühissõnavaraks kindlalt pidada 650 juurmorfeemi, millest 150 on ühised uurali algkeelega. Selline soome-ugri ja samojeedi keelte ühise sõnavara võrdlemisi väike osatähtsus viitab Janhuneni hinnangul sellele, et Uurali keelte esialgne hargnemine soome-ugri ja samojeedi haruks võis toimuda kuus aastatuhandet tagasi või veel varem, arvestades algsamojeedi rahvastiku arvatavaid sotsioloogilisi ja demograafilisi omadusi ja sellest tulenevat võimalikku muutuste kiirust.[24]
viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Hurt lk 24-25
- ↑ Hurt lk 24-25
- ↑ Hurt lk 26
- ↑ Hurt lk 26
- ↑ Hurt lk 29
- ↑ Hurt lk 30
- ↑ Hurt lk 30
- ↑ Hurt lk 31
- ↑ Hurt lk 34
- ↑ Hurt lk 35
- ↑ Hurt lk 37
- ↑ Hurt lk 35
- ↑ Hurt lk 36
- ↑ Hurt lk 37
- ↑ Hurt lk 37
- ↑ Hurt lk 38
- ↑ Hurt lk 39
- ↑ Hurt lk 40-41
- ↑ Hurt lk 42
- ↑ Hurt lk 42
- ↑ Hurt lk 42
- ↑ Hurt lk 42
- ↑ Igor Taro. Värska sai üheks päevaks Setomaa pealinnaks. ERR Uudised, 4.08.2012
- ↑ 24,0 24,1 24,2 24,3 24,4 24,5 24,6 Daniel Abondolo. Introduction. Raamatus: Daniel Abondolo. The Uralic Languages. London: Routledge 1998, lk 1–42.
tähelepanuks endale
[muuda | muuda lähteteksti]Fischmeistri mõis
[muuda | muuda lähteteksti](kaunite) kunstide asekantslerid
[muuda | muuda lähteteksti]Reet Mikkel, Piret Lindpere, Ragnar Siil, Raul Oreškin, Hillar Sein, Taaniel Raudsepp
muu
[muuda | muuda lähteteksti]- Göttingeni Hiis, saab täiendada Göttinger Hainbund põhjal
- Tulen synty (ära tõlkida?)
- Vennaskonna tähtpäevade kalender (tähelepanuks, allikas maausu võrdleva kalendriuurimuse kohta)
- Garlieb Merkel
- rahvameditsiin
- rituaal
milletaolisi võiks rohkem ja detailsemalt olla:
mida muidu peaks ajama:
märkimisi
[muuda | muuda lähteteksti]![]() |
|
![]() |
Põhjamaade kultuur ja pärand | |
Ergutusauhind Põhjamaade koostöö teemaliste artiklite võistlusel kultuuri ja pärandi kategoorias. Adeliine 21. mai 2011, kell 00:20 (EEST) |
![]() | |