Lauseeitus
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Mai 2015) |
Lauseeitus on üks kahest kõneliigist (jaatav ja eitav kõneliik), mida laiemalt mõistetakse ühe tegusõna grammatilise kategooriana.
Lauseeituse kõrval eristatakse ka moodustajaeitust.
Lauseeitus mõjutab tervet lauset.
Eesti keel
[muuda | muuda lähteteksti]Tavaliselt kuulub lauseeitus eesti keeles kokku öeldisega ning eitab vormistuslikult eelkõige tegusõna:
- Täna vihma ei saja.
- Mullu mais maasikaid ei korjatud.
Vahel võib lauseeitus olla suunatud ka mõnele teisele lause osale, mida märgib eraldi eitussõna mitte, kuid sellegipoolest ei tühista see enamasti lause eitavat kõneliiki:
- Seenele ei sõitnud mitte Mari, vaid Johannes.
Eituse põhilised esinemisvormid
[muuda | muuda lähteteksti]Eesti kirjakeeles kasutatakse eituse väljendamiseks muutumatut partiklit ei, millele järgneb eitusele omane tegusõna vorm ehk konnegatiiv (tee, too, vii, kalpsa, kõnni jt) või liht- ja ennemineviku puhul mineviku kesksõna (teinud, toonud, viidud, kalpsatud, kõnnitud jt). Kahest kokku tekib tegusõna eitav liitvorm: ei tee, ei too, ei viinud, ei kalpsanud, ei kõnnitud.
Tegusõnal olema on kaks eitavat vormi: ei ole ja pole (ajalooliselt ep ole), mille mineviku vormid on ei olnud / ei oldud ja polnud / poldud.
- Koer ei ole = pole õues.
- Konsta ei olnud = polnud Eestist kuulnudki.
Põhiline olema eitusvorm on ei ole. Pole kasutus sõltub rohkem teksti sisust – leidub kontekste, milles pole mõjub harjumatuna (nt lühikeses vastuslauses: Kas sul pastakat on? – Pole.) ja vastupidi neid, milles pole on väga vajalik, vähendades eitava tegusõna tähtsust ning tõstes sellega esile mõne teise lause osa:
- Poes polnud käidudki, rääkimata söögi tegemisest.
Ajalooliselt on partikkel ei endise eitustegusõna ainsuse 3. pöörde vorm. Tänapäevaks on kõik muud eitustegusõna vormid kadunud. Normaaljuhul paikneb ei vahetult öeldistegusõna ees:
- Ma ei tule.
Kui rõhutatakse mõnd muud lauseliiget, võib ei erandlikult ka öeldistegusõnast lahus olla:
- Ei ma täna tule, tulen homme.
Eitus Eesti murretes
[muuda | muuda lähteteksti]Ajaloolisi eitustegusõna vorme on säilinud soome keele eeskujul Eesti murretes. Kirderannikumurdes ja idamurde alal (Kodaveres) võib kohata soomepärast eitustarindit – muutuv eitustegusõna + konnegatiivne põhitegusõna en, et/ed, ei...:
- mia en usu, sia ed usu, tämä eb usu, meije emä usu, teije etä usu, näväd eväd usu.
Tartu murdes esineb eitustarindit koos muutuva põhitegusõnaga: Me ei sööme.
Võru murdes võib kohata tagaeitust: olõ_ei – ´ei ole´; olõ_es – ´ei olnud´.
Kihnu murrakus kasutatakse samuti tagaeitust, mille tunnuseks on mineviku kliitiline eituspartikkel -s:
- Joud akkas piäle enäm kellegil. ´Jõud ei hakanud enam peale kellelgi.´
Eitus keeldudes ja käskudes
[muuda | muuda lähteteksti]Eitavat käsku ehk keeldu väljendab muutuv eitusabitegusõna koos põhitegusõna käskiva kõneviisi vormiga: ära kisa, ärge kisage, ärgem kisagem, ärgu kisagu.
Meie-vormis (mitmuse I pöördes) on eitavat käsku ehk keeldu võimalik edastada mitmel erineval moel:
- käskiva kõneviisi (ärgem söögem) asemel kasutatakse enamasti kindla kõneviisi vormi: ärme sööme. Sealjuures liitub pöördelõpp mõlemale tegusõnale – nii eitustegusõnale kui ka põhitegusõnale: ärme joome, ärme nuusime;
- kõnekeeles liitub pöördelõpp sageli ainult eitustegusõnale: ärme torma.
Eitussõna ära on oma olemuselt iseseisvam kui ei ehk ta võib võrreldes partikliga ei esineda kergemini tegusõnast lahus.
- Mis mõttes, et ärme täna õue lähe, õues sajab vihma!
- "Ärme oma häält nende kehkenpükside toetuseks küll anna," ütles Mari ja suunas pilgu pahaselt Jaani suunas.
Eituslause omadusi
[muuda | muuda lähteteksti]Eitus kaotab jaatavale lausele iseloomuliku totaalsuse ehk piiritletuse (a) ja partsiaalsuse ehk piiritlematuse (b) või osa-oleku vahelduse.
- (a) Joosepil on õunad. / Joosepil ei ole õunu.
- (b) Joosepil on õunu. / Joosepil ei ole õunu.
- (a) Ma kudusin kampsunit. / Ma ei kudunud kampsunit.
- (b) Ma kudusin kampsuni. / Ma ei kudunud kampsunit.
Eituslauses on üldjuhul osastavas käändes nii olemasolu- ja omajalause alus (a) ning sihitis (b) kui ka sihitisekujuline hulgamäärus, millele lisandub eituse korral liide -gi/-ki tähenduses vaevalt (c).
- (a) Kassil on kirbud. / Kassil ei ole kirpe.
- (b) Valitsus koostab riigieelarvet / riigieelarve. / Valitsus ei koosta riigieelarvet.
- (c) Ettekanne kestis viis minutit. / Ettekanne ei kestnud viit minutitki.
On olemas eituslembeseid sõnu ja väljendeid, mis esinevad ainult või eelistatavalt eitavas lauses (Sang 1983: 119-134, viidatud Erelt 2013 kaudu): määrsõnad veel (vs. juba), enam (vs. veel) jt (a), tegusõnad hoolima, parata, iitsatama, kõssama, söandama jt (b), asesõnad ja asemäärsõnad ükski, iialgi, sugugi, kübetki, raasugi, ivakestki, põrmugi, ühtigi jt (c).
- (a) Tunnid polnud veel alanudki (vs. Tunnid olid juba alanud), kui Toots juba koolimajja jõudis.
- (b) Vargust pealt näinud tunnistaja ei söandanud sellest iitsatadagi.
- (c) Ükski kannatanutest ei kavatsenud politseisse pöörduda.
Vastandina eituslembestele sõnadele ja väljenditele eksisteerivad ka jaatuslembesed sõnad ja väljendid (Sang 1983: 119-134, viidatud Erelt 2013 kaudu), mis pole kunagi või on harva eitavas lauses: juba (vs. veel), õige, üsna, üha, tublisti, jõudsalt, küllaltki, kaunikesti, päris jt.
- Viimase aastaga on ta tublisti kasvanud.
- Ilm on täna küllaltki hea.
- Poisid sammusid jõudsalt mööda teed edasi.
Vaata ka
[muuda | muuda lähteteksti]Kirjandus
[muuda | muuda lähteteksti]- Erelt, Mati. Lauseeitus. Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu Ülikooli Eesti keele osakonna preprindid 4. Tartu 2013. Lk 151-153.
- Sang, Joel. Eitus eesti keeles. Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn: Valgus 1983.
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]- Kihnu murrak. Kihnu valla koduleht. http://www.kihnu.ee/index.php?id=178 (05.05.2015)
- Kilk, Ann. Kodavere kiil ja eesti kirjakiil. https://sites.google.com/site/kodavere/jaeestikirjakeel (05.05.2015)
- Maisla, Diana 2011. Eituslembeste sõnade kasutamine. Eitav kõneliik eesti keele kui teise keele õppijatele. Tartu Ülikool. http://dspace.utlib.ee/dspace/bitstream/handle/10062/22929/eituslembeste_snade_kasutamine.html (06.05.2015)