Orava vald
![]() |
See artikkel räägib aastatel 1992–2017 eksisteerinud vallast; 1939 loodud valla kohta vaata artiklit Orava vald (1939); varasema valla kohta vaata artiklit Orava vald (Vastseliina kihelkond). |
Orava vald | |
---|---|
| |
| |
Pindala: 175 km² (2016)[1] ![]() | |
Elanikke: 694 (1.01.2017)[2] ![]() | |
Rahvastikutihedus: 4,0 in/km² | |
EHAKi kood: 0547[3] ![]() | |
Keskus: Orava | |
![]() |
Orava vald oli 2017. aastani üks 13-st Põlva maakonna vallast. Valla keskus oli Orava küla. Valla pindala oli 17 567,4 ha.
Orava vallavanem oli Riina Sabalisk.[4]
Vallas oli kokku 30 küla: Hanikase, Jantra, Kahkva, Kakusuu, Kamnitsa, Kliima, Korgõmõisa, Kõivsaare, Kõliküla, Kõvera, Lepassaare, Liinamäe, Luuska, Madi, Marga, Orava, Oro, Piusa, Praakmani, Päka, Pääväkese, Rebasmäe, Riihora, Rõssa, Soe, Soena, Suuremetsa, Tamme, Tuderna, Vivva. Domineerival kohal olid isiklikud majapidamised.
Oraval oli valla ainuke kool (Orava Põhikool, avati 1. septembril 1997), lasteaed, üks raamatukogu ja perearstikeskus. Valla kultuurimaja ja teine raamatukogu olid Hanikases.
Loodus
[muuda | muuda lähteteksti]Orava vald oli looduslikult mitmekesine. Vallas oli neli järve: Orava, Solda, Mustjärv ja Kõvera järv. Valla üheks piiriks on Järvepää järv. Peale selle oli kaks jõge: Piusa jõgi ja Mädajõgi ning kolm oja: Rebasmäe, Tuderna ja Kamnitsa oja.
Orava valla territooriumile jäi osa Orava ja Ilumetsa metskonnast. Riigi metsamaad oli vallas 9142,9 ha. Vallas olevaid metsi on nimetatud Eesti ühtedeks ilusamateks ning neid iseloomustavat suur tootlikkus ja mitmekesisus nii liigiliselt koosseisult kui ka paiknevuselt. Metsa oli ligikaudu 10 000 ha, põllumaa all oli ligikaudu 7000 ha. Elanikkonna põhiline tegevus oli põllu- ja metsamajandus.
Valla tähtsaim maavara oli Piusas leiduv kvartsliiv. Eesti maavarade komisjon on kinnitanud aktiivseks tarbevaruks 1 816 000 m³.
Vallas oli kolm looduskaitseala kogupindalaga 34,7 ha: Ilumetsa meteoriidikraatrid 2,5 ha, Rebasmäe allikas 1,2 ha ja Piusa koopad 31 ha. Viimane oli üks turistide põhikülastusobjekte Kagu-Eestis.
Ajalugu
[muuda | muuda lähteteksti]Suuremetsa külanõukogule anti valla staatus 26. märtsil 1992[5], 30. aprillil nimetati vald ümber Orava vallaks.[6] 2017. aasta haldusreformiga kaotati Orava vald.
Pildid
[muuda | muuda lähteteksti]-
Orava vallamaja
-
Orava koolimaja
-
Põrguhaud, suurim Ilumetsa meteoriidikraatrite seas
-
Piusa raudteejaama hoone
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Maakatastri statistika, vaadatud 26.03.2020.
- ↑ Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
- ↑ Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
- ↑ Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
- ↑ Ida-Viru maakonna Alajõe valla, Põlva maakonna Suuremetsa valla ja Saare maakonna Mustjala ning Valjala valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 26.03.1992)
- ↑ Põlva maakonna Suuremetsa valla ümbernimetamise kohta (vastu võetud 30.04.1992)
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]![]() |
Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Orava vald |