Sukuma keel
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Märts 2014) |
Sukuma keel | |
---|---|
Piirkonnad |
![]() |
Kokku kõnelejaid | 5 430 000 (2006) [1] |
Keelesugulus |
|
Keelekoodid | |
ISO 639-2 | suk |
ISO 639-3 | suk |
Sukuma keel on bantu keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Tansaania loodeosas, Victoria järve lääne- ja lõunakaldal, paarisaja kilomeetri kaugusel ekvaatorist.
Sukuma keel on lähedases suguluses njamvesi keelega – nende sõnavara kattub 80 protsendi ulatuses ning nende kõnelejatel on tihedad etnilised sidemed.[2] Sukuma keele rääkijaid on ligikaudu 5 430 000 ning see arv kasvab pidevalt.[1] Sukuma keele peamised murded on kiya murre ja kigwe murre. Enamik sukuma keele rääkijaid kõneleb ka suahiili keelt. Suahiili keel on Tansaania ainus riigikeel, sukuma keelel puudub ametlik staatus haridus- ja poliitilises sfääris ning suahiili keele poliitilise mõjukuse tõttu on sukumakeelne kirjandus peaaegu olematu.[2] Linnades on inimesi, kes ei räägi sukuma keelt, ning ka maapiirkondades laenavad nooremad inimesed sõnu suahiili keelest.[3] Siiski on sukuma kultuuril rikas suuline rahvapärimus ning lugusid jutustatakse ka lauldes.[2] Sukuma keeles kasutatakse ladina kirja.
Fonoloogia
[muuda | muuda lähteteksti]Sukuma keeles on 7 täishäälikut e vokaali, mida saab hääldada lühidalt ja pikalt:
i ii | u uu | |
ɪ ɪɪ | ʊ ʊʊ | |
e ee | o oo | |
a aa |
Sukuma keeles kehtib Dahli seadus, mistõttu on seal kasutusel helitud ninahäälikud e nasaalid.
m̥ m | n̥ n | ɲ̊ ɲ | ŋ̊ ŋ | ŋ̊ʷ ŋʷ | ||
mp mb | ɱf ɱv | nt nd ns nz |
ɲc ɲɟ ɲʃ |
ŋk ŋɡ | ||
p b | t d tʷ dʷ |
c ɟ | k ɡ | kʷ ɡʷ | ||
ɸ β | f v | s z sʷ zʷ |
ʃ | h hʷ | ||
l | j | w |
Ei ole päris kindel, kas 'c ɟ' kuulub klusiilide või afrikaatide hulka ning kas see on palataalne.
Sukuma keeles on lühikestel vokaalidel neli tooni: kõrge, madal, tõusev ja langev.
Grammatika
[muuda | muuda lähteteksti]Substantiivi e nimisõna ühildumine
[muuda | muuda lähteteksti]Sukuma keele nimisõna klassi näitavad prefiksid on a-, ɪ- ja ʊ-. Neid kasutatakse kindlates konstruktsioonides.
Klass | Prefiks | Nimisõna näide | Om. s. algus |
Possessiiv | Subjekt | Objekt | 'üks/kaks X' | 'see X' | Semantiline väli | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | ʊ-mu | mùùn̥ʊ̀ | 'isik' | m- | o- | a- | m- | ʊ̀mô | ʊ̀yʊ̀ | inimene |
2 | a-βaa- | βààn̥ʊ̀ | 'isikud' | βa- | βa- | βa- | βa- | βaβɪlɪ | àβà | |
3 | ʊ-m- | ntɪ̌ | 'puu' | m- | go- | gʊ- | lɪ- | gʊ̀mô | ʊ̀yʊ̀ | puud, jne. |
4 | ɪ-mi- | mɪ̀tɪ̌ | 'puud' | mi- | ya- | i- | i- | ɪ̀βɪ̀lɪ́ | ɪ̀yɪ̀ | |
5 | ɪ-lɪ- (ɪ) | liisǒ | 'silm' | ɪ- | lɪ- | lɪ- | lɪ- | lɪ̀mô | ɪ̀lɪ̀ | kehaosad, toit, esemed jne. |
6 | a-ma- | mɪ̀sǒ | 'silmad' | ma- | a- | a- | ga- | àβɪ̀lɪ́ | àyà | |
7 | ɪ-ɟi- (kɪ) | Jìsùgǔmà | 'Kɪsukuma' | ɟi- | ɟa- | ɟi- | ɟi- | ɟı̀mô | ɪ̀ɟì | asjad, keel, kehaosad, jne. |
8 | ɪ-ɟi- (sɪ) | ɟítáβò | 'raamatud' | ɟi- | ɟa- | ɟi- | i- | ɟìβɪ̀lɪ́ | ɪ̀ɟı̀ | |
9 | ɪ-n- | nùúmbà | 'maja' | n- | ya- | i- | i- | yɪ̀mô | ɪ̀yɪ̀ | esemed, loomad, puuviljad jne. |
10 | ɪ-n- | mbʊ̀lǐ | 'kitsed' | n- | ɟa- | ɟi- | ɟi- | ɪ̀βɪ̀lɪ́ | ɪ̀ɟì | |
11 | ʊ-lʊ- | lʊ̀gòyè | 'köis' | lu- | lo- | lu- | lu- | lʊ̀mô | ʊ̀lʊ̀ | esemed, kehaosad jne. |
12 | a-ga- (ka) | gàɪǎ | 'väike koer' | ga- | ga- | ga- | ga- | gàmô | àkà | deminutiivid |
13 | ʊ-dʊ- (tʊ) | dʊ̀ɪǎ | 'väiksed koerad' | dʊ- | do- | dʊ- | dʊ- | dʊ̀mô | ʊ̀tʊ̀ | |
14 | ʊ-βʊ- | βʊ̀sààdǔ | 'haigus' | βʊ- | βo- | βʊ- | βʊ- | βʊ̀mô | ʊ̀βʊ̀ | abstraktsioonid, putukad jne. |
15 | ʊ-gʊ- (kʊ) | gʊ̀tʊ̌ | 'kõrv' | gʊ- | go- | gʊ- | gu- | gʊ̀mô | ʊ̀yʊ̀ | kehaosad ja infinitiivid |
16 | a-ha- | hààn̥ʊ̀ | 'koht' | ha- | ha- | ha- | ho- | hàmô | àhà | asukoht |
17 | a-gʊ- (kʊ) | gʊ̀gàbáádi | 'kapi peal' | gʊ- | ya- | gʊ- | ko- | ? | ʊ̀kʊ̀ | |
18 | ʊ-mu- | mʊ̀gàbáádi | 'kapis' | m- | ya- | mu- | mo- | ? | ʊ̀mù |
Sõnajärg
[muuda | muuda lähteteksti]Sukuma keeles esineb sõnajärje tüüp SVO (subjekt, verb, objekt). [4]
Keelenäited
[muuda | muuda lähteteksti]- O dũ saang ile. – Ta leidis meid.
- Βa gĩ gunaan a. – Nad aitasid üksteist.
- Wabeja – Aitäh.
- Tuliho – Tere tulemast
- Minzi – Vesi [5]
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ 1,0 1,1 The Ethnologue. Sukuma, a Language of Tanzania.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Peter K. Austin. Tuhat keelt. Koolibri, 2009. Lk 104.
- ↑ Raymond G. Gordon. The Ethnologue. SIL International, 2005. Lk 205.
- ↑ WALS – The World Atlas of Language Structures
- ↑ English-Sukuma Dictionary