Dragan Tsankov
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%BD_%D0%A6%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%B2.jpg/200px-%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%BD_%D0%A6%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%B2.jpg)
Dragan Tsankov (9. marraskuuta 1828 Svištov – 11. maaliskuuta 1911 Sofia) oli bulgarialainen poliitikko, joka toimi vasta itsenäistyneen Bulgarian pääministerinä vuosina 1880 ja 1883–1884.
Tsankov perusti Konstantinopolissa vuonna 1860 Bălgarija-nimisen lehden, jossa hän käsitteli kirkollisia asioita. Hän työskenteli Ottomaanien valtakunnan palveluksessa, muun muassa bulgarialaisia kirjapainoja valvoneena sensorina. Venäjän–Turkin sodan (1876–1877) aikana hänestä tehtiin ensin Svištovin ja sitten Tirnovon siviilikuvernööri. Vuonna 1879 Tsankov muodosti Bulgarian liberaalin puolueen yhdessä Petko Karavelovin kanssa. Tsankov nimitettiin ensin itsenäisen Bulgarian ensimmäiseksi lähettilääksi Konstantinopoliin, mutta hänet kutsuttiin vuonna 1880 Bulgarian pää- ja ulkoministeriksi. Hän kuitenkin ajautui kiistoihin ruhtinas Aleksanteri I:n kanssa, ja joutui eroamaan sekä olemaan jonkin aikaa arestissa Vratsassa.[1] Vuonna 1883 Tsankovin johtamat liberaalit pääsivät ruhtinasta lähellä olleiden konservatiivien kanssa yhteisymmärrykseen kaksi vuotta aiemmin kumotun perustuslain palauttamisesta voimaan, jolloin Tsankov saattoi palata pääministeriksi.[2] Hän joutui kuitenkin jo seuraavana vuonna jättämään paikkansa Karaveloville.[1]
Ruhtinas Aleksanterin syrjäyttämisen jälkeen Tsankov asettui Pietariin ja auttoi perustamaan Bulgariaan uuden venäläismielisen puolueen, jota kuitenkin johtivat toiset miehet. Tsankov palasi Bulgariaan pääministeri Stefan Stambolovin syrjäyttämisen jälkeen vuonna 1894. Hän toimi myöhemmin vielä kansalliskokouksen jäsenenä.[1]
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b c Nordisk familjebok (1920), s. 207 (ruotsiksi) Runeberg.org. Viitattu 4.1.2014.
- ↑ Decades of National Consolidation Bulgaria: A Country Study. Library of Congress, 1992.
|