Henrik Schück
Siirry navigaatioon
Siirry hakuun
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/Swedish_professor_henrik_sch%C3%BCck.jpg/250px-Swedish_professor_henrik_sch%C3%BCck.jpg)
Johan Henrik Emil Schück (2. marraskuuta 1855 Tukholma – 3. lokakuuta 1947) oli ruotsalainen kirjallisuudentutkija. Hän oli Adolf Schückin isä.
Schück oli professorina Lundin yliopistossa 1890–1898 ja Uppsalan yliopistossa 1898–1920. vuosina 1913–1947 hän oli Ruotsin akatemian jäsen. Vuonna 1919 hän oli mukana perustamassa Bellmanssällskapetia.
Schück oli historiallisen tutkimussuunnan viimeisiä suuria edustajia. Hän ei ollut lainkaan kiinnostunut tekstianalyysistä.
Schück on haudattu Uppsalan vanhalle hautausmaalle.
Teokset
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Yleinen kirjallisuudenhistoria (10 osaa, 1960–61)
- Bidrag till svensk bokhistoria (1900)
- Folknamnet Geatas i den fornengelska dikten Beowulf (1907)
- Konungastyrelsens författare. Samlaren 1908, s. 45-55. Almqvist & Wiksells Boktryckeri-Aktiebolag, Upsala 1909.
- En medeltida balladstrof. Samlaren 1908, s. 56-63. Almqvist & Wiksells Boktryckeri-Aktiebolag, Upsala 1909.
- Studier i Beowulfsagan (1909)
- "Den äldsta kristna konungalängden i Sverige" Uppsala universitets årsskrift 1914
- "Upsala ÖD" Uppsala universitets årsskrift 1914
- Engelbrekt (1915)
- Huvuddragen av Sveriges litteratur (3 osaa, 1917–1918 Karl Warburgin kanssa)
- Anteckningar till Svenska akademiens historia 1883–1912 (1999)
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
|