Oderin ympäristökatastrofi
Oderin ympäristökatastrofi | |
---|---|
![]() Kuolleita kaloja joessa. |
|
Päivämäärä | heinä–elokuu 2022 |
Tapahtumapaikka | Oder-joki |
Syy | Prymnesium parvumin leviäminen joessa |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ef/Marsz_zalobny_dla_Odry.jpg/250px-Marsz_zalobny_dla_Odry.jpg)
Oderin ympäristökatastrofi tapahtui heinä–elokuun aikana vuonna 2022, kun kaloja ja muita eläimiä kuoli massoittain keskieurooppalaisen Oder-joen myrkyttyneen veden takia. Syyksi todettiin Prymnesium parvum -organismin kukinta joessa.
Tapahtumien kulku
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Ensimmäiset havainnot jokeen kuolleista kaloista väitetään tehdyn 14. heinäkuuta 2022, mutta on epävarmaa, liittyivätkö ne suoraan ympäristöonnettomuuteen. Suurin osa havainnoista tehtiin heinäkuun lopun ja syyskuun 12. päivän välillä. Katastrofin vaikutukset ulottuivat noin 500 kilometrin alueelle ja kuolleita kaloja havaittiin noin 360 tonnia.[1][2] Saksan viranomaiset saivat virallisen ilmoituksen tapahtuneesta vasta 11. elokuuta, jolloin kaloja oli tullut alajuoksussa Saksan rajojen sisäpuolelle. Kalojen lisäksi katastrofi vaikutti muun muassa simpukka- ja etanakantoihin.[3] Myös majavia ja eri lintulajeja oli kuollut.[4] Puolan sisäministeriön mukaan kalojen nostoon oli lähetetty noin 2 000 poliisia, 300 palomiestä ja 200 sotilasta. Saksassa useat kunnat kielsivät uimisen ja kalastamisen Oder-joessa. Puola tarjosi 210 000 euron palkkion sille, joka auttaa syyllisen löytämisessä.[5]
Katastrofin syy
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kalakantojen kuolemiseen johti Prymnesium parvum, joka on yksisoluinen mikro-organismilaji. Sen esiintymiseen vaikuttavat muun muassa valon määrä, lämpötila sekä veden suolaisuus, ja lajia oli tavattu Euroopassa jo ennen Oderin tapausta. Lajin myrkyllisyys perustuu sen erittämiin prymnesiini-solumyrkkyihin, jotka voivat olla tappavia useille levälajeille ja eläimille. Se tappaa esimerkiksi simpukoita ja kiduksilla hengittäviä mereneläviä.[6] Prymnesium parvumin esiintymiseen johti Oder-joen poikkeuksellisen korkea suolapitoisuus,[1][7] jonka uskotaan tulleen jäteveden mukana. Puolan mukaan Oderin valuma-alueella sijaitsevista teollisuusalueista ainakin 34:llä on lupa laskea jokeen suolaista jätevettä.[3]
Joulukuussa 2022 joesta mitattiin yhä noin 400 milligrammaa natriumkloridia litraa kohden. 30. marraskuuta Frankfurtissa veden sähkönjohtavuus oli yli 2 000 mikrosiemensiä senttimetriä kohden.[8]
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b An EU analysis of the ecological disaster in the Oder River of 2022 (PDF) European Comission. Viitattu 23.6.2024. (englanniksi)
- ↑ Pollution in Europe’s rivers: the ecological disaster of the Oder EEA Europe. 17.2.2023. Viitattu 23.6.2024. (englanniksi)
- ↑ a b Huge ecological disaster in river Oder last year could repeat in 2023 NewScientist. 27.2.2023. Viitattu 23.6.2024. (englanniksi)
- ↑ How we’re reviving a poisoned river Planet Wild. 15.7.2023. Viitattu 23.6.2024. (englanniksi)
- ↑ Oltermann, Philip: Oder river: mystery of mass die-off of fish lingers as no toxic substances found The Guardian. 15.8.2022. Viitattu 23.6.2024. (englanniksi)
- ↑ Oder River disaster: What is known about the alga Prymnesium parvum? IGB. 8.2.2024. Viitattu 23.6.2024. (englanniksi)
- ↑ What Europe must learn from the Oder River disaster WaterEurope. 28.2.2023. Viitattu 23.6.2024. (englanniksi)
- ↑ Neumann, Nadja: Fishing in the wake of the Oder River disaster shows no sign of recovery IGB. 22.12.2022. Viitattu 23.6.2024. (englanniksi)