Porin kaupungintalo
Porin kaupungintalo | |
---|---|
![]() |
|
Osoite | Hallituskatu 12 |
Sijainti | Pori |
Koordinaatit | |
Valmistumisvuosi | 1895 |
Suunnittelija | August Krook |
Rakennuttaja | Porin kaupunki |
Käyttäjä | Porin kaupunki |
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Valtuustosali_Pori.jpg/250px-Valtuustosali_Pori.jpg)
Porin kaupungintalo (tunnetaan myös nimellä Junneliuksen palatsi) on Porissa sijaitseva rakennus. Arkkitehtuuriltaan se jäljittelee venetsialaistyylistä renessanssipalatsia. Koristemaalausten suuri määrä tekee rakennuksesta yhden arvokkaimmista uusrenessanssityylisistä rakennuksista Suomessa.[1] Palatsin on suunnitellut arkkitehti August Krook, ja sen rakennuttivat apteekkari ja kunnallisneuvos Robert Junnelius sekä johtaja Hugo Rosenlew.[2] Sen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1894 ja se valmistui 1895. Porin kaupunki hankki sen omistukseensa vuonna 1962. 1950-luvulla palatsi oli purkamisuhan alla, sillä sen pohjaratkaisut olivat verrattain epäkäytännöllisiä muuhuin kuin asuinkäyttöön ja sen tekniikka oli vanhentunutta. Palatsi kuitenkin onnistui välttämään purkamisen, joskin hyvin täpärästi.
2006 aloitettiin rakennuksen laajat entisöintityöt, joiden tarkoituksena oli palauttaa rakennus lähes täysin takaisin alkuperäiseen loistoonsa. Noin 8,4 miljoonaa euroa maksaneesta entisöinnistä vastasi arvorakennuksiin perehtynyt arkkitehtitoimisto Helander & Leiviskä, ja se valmistui vuonna 2008.[3] Porin kaupungintalon on arvioitu olevan osa valtakunnallisesti merkittävää rakennettua ympäristöä ja kansallista kaupunkipuistoa, koska se on Suomen oloissa poikkeuksellisen edustava yksityispalatsi, joka on nyt julkisessa käytössä.[2]
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Ennen kaupungintalona olemistaan palatsi toimi yksityisasuntona. Alun perin ensimmäinen kerros oli Robert Junneliuksen ja hänen vaimonsa Ellen Junneliuksen (o.s. Rosenlew) asunto, ja toinen kerros konsuli Rosenlewin asunto. Perimätietojen mukaan Junnelius halusi vakuuttaa Ellenin suvun siitä, että Ellen oli valinnut itselleen juuri oikean puolison. Junnelius ei näin ollen halunnut rakennuksen kustannuksissa säästellä, ja lähettikin arkkitehti Krookin ottamaan Venetsian ja Firenzen palatseista oppia. Krook suunnitteli talosta kolmikerroksisen, joissa jokaisessa kerroksessa oli tilaa noin 600 neliömetriä.
Vuonna 1900 Robert Junnelius kuoli aivohalvaukseen, ja vuonna 1902 Ellenin veli, vuorineuvos Erik Rosenlew, muutti puolisonsa Karinin (o.s. von Frenckell) kanssa palatsin kolmanteen kerrokseen. Hugo Rosenlew puolestaan kuoli vuonna 1912, minkä jälkeen Karin Rosenlewin veli, Rafael von Frenckell, osti palatsin kolmannen kerroksen ja muutti sinne 1917. Von Frenckell kuitenkin muutti Helsinkiin jo vuonna 1923, jolloin keskimmäisestä kerroksesta tuli vuokrattavaa tilaa.
Karin Rosenlew jäi palatsin viimeiseksi asukkaaksi. Hän asui siellä vielä senkin jälkeen, kun Porin kaupunki oli rakennuksen vuonna 1963 ostanut. Karin Rosenlew kuoli vuonna 1967.[4]
-
Puisto.
-
Eteisaulan kattomaalaus.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Pöppönen, Hannu: Silausta vaille valmista Porin kaupungintalossa. Helsingin Sanomat, 1. helmikuuta 2008, s. C3.
- ↑ a b Toim. Niina Uusi-Seppä: Satakunnan kulttuuriympäristöt eilen, tänään, huomenna, s. 293. Satakunnan museo, 2012.
- ↑ Yli 100-vuotiaan Porin kaupungintalon remontti valmistumassa | Rakennuslehti Rakennuslehti. 31.1.2008. Viitattu 9.8.2018.
- ↑ Koivuniemi, Jussi: Joen rytmissä. Porin kaupungin historia 1940-2000, s. 252. Porin kaupunki, 2004.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Porin kaupungintalo Wikimedia Commonsissa