Sitruunaperhonen
Sitruunaperhonen | |
---|---|
![]() Koiras |
|
Uhanalaisuusluokitus | |
Suomessa: | |
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Niveljalkaiset Arthropoda |
Alajakso: | Kuusijalkaiset Hexapoda |
Luokka: | Hyönteiset Insecta |
Lahko: | Perhoset Lepidoptera |
Alalahko: | Glossata |
Osalahko: | Erilaissuoniset Heteroneura |
Yläheimo: | Päiväperhoset Papilionoidea |
Heimo: | Kaaliperhoset Pieridae |
Alaheimo: | Keltaperhoset Coliadinae |
Suku: | Gonepteryx |
Laji: | rhamni |
Kaksiosainen nimi | |
Gonepteryx rhamni |
|
Katso myös | |
|
Sitruunaperhonen (Gonepteryx rhamni) on keskikokoinen kaaliperhosten (Pieridae) heimoon kuuluva päiväperhonen.
Koko ja ulkonäkö
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Gonepteryx_rhamni_090406.jpg/250px-Gonepteryx_rhamni_090406.jpg)
Sitruunaperhosen siipien kärkiväli on noin 4–5 cm. Lajin koiras on väriltään sitruunankeltainen, mistä laji on saanut nimensä. Naaras on vihertävän keltainen, limetinvihreä. Siipien keskellä on tummemmat täplät. Muista keltaperhosista poiketen sitruunaperhosella ei ole etusiivissä ollenkaan tummaa reunakuviota.
-
Gonepteryx rhamni ♂
-
Gonepteryx rhamni ♂ △
-
Gonepteryx rhamni ♀
-
Gonepteryx rhamni ♀ △
Levinneisyys ja lentoaika
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Suomessa sitruunaperhonen on levinnyt lähes koko maahan. Sitruunaperhonen on erittäin yleinen eteläisimmässä Suomessa ja se pysyy yleisenä Etelä-Lappiin saakka. Pohjois-Lapissa se esiintyy harvalukuisemmin. Sitruunaperhonen on eräs Suomen tavallisimmista päiväperhosista ja usein yksi kevään ensimmäisistä lajeista.
Sitruunaperhonen lentää kahdessa sukupolvessa, ensimmäinen keväällä jopa maaliskuusta kesäkuuhun ja toinen sukupolvi heinäkuun lopulta jopa lokakuulle. Keskikesällä aikuisia sitruunaperhosia ei juuri tavata.
Elinympäristö ja elintavat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Sitruunaperhonen elää paitsi kulttuuriympäristöissä, pihapiireissä, puutarhoissa, myös luonnonympäristöissä kuten metsien reunoilla. Keväällä ensimmäisen sukupolven naaraat munivat munat heti, kun toukkien ravintokasvit, paatsamat, tulevat lehteen tarjoten toukille suojaa ja ravintoa. Alku- ja keskikesän aikana munat kehittyvät toukiksi. Täysikasvuiset toukat koteloituvat ja kuoriutuvat loppukesällä toisen sukupolven aikuisina, jotka lentävät heinä-syyskuulla. Syyskuulla lento vaimenee ilmojen viiletessä ja perhoset hakeutuvat talvehtimispaikkoihin, josta ne taas kevään koittaessa huhtikuulla heräilevät.
Ravintokasvi
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Sitruunaperhosen toukat ovat monofageja ja syövät korpipaatsaman (Rhamnus frangula) ja orapaatsaman (Rhamnus cathartica) lehtiä. Aikuinen yksilö syö kukkien mettä.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Lauri Kaila, Marko Mutanen: Sitruunaperhonen – Gonepteryx rhamni Suomen Lajitietokeskus. 2019. Viitattu 23.3.2022.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Pertti Pakkanen: Sitruunaperhonen. Suomen Perhostutkijain Seura.
- Laji.fi: Sitruunaperhonen (Gonepteryx rhamni)
- LuontoPortti: Sitruunaperhonen (Gonepteryx rhamni)
- Perhosopas: Sitruunaperhonen (Gonepteryx rhamni) (Arkistoitu – Internet Archive)
- Suomen Perhoset: Sitruunaperhonen
- Keskisuomalainen: Sitruunaperhonen[vanhentunut linkki]
- Iltalehti: Sitruunaperhonen (Gonepteryx rhamni) (Arkistoitu – Internet Archive)
- UniProt, Taxonomy: Gonepteryx rhamni (englanniksi)
- Pherobase: Semiochemicals of Gonepteryx rhamni, the Brimstone (englanniksi)
|