Tatlinin torni
Tähän artikkeliin tai osioon ei ole merkitty lähteitä, joten tiedot kannattaa tarkistaa muista tietolähteistä. Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkeliin tarkistettavissa olevia lähteitä ja merkitsemällä ne ohjeen mukaan. |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/ff/Tatlin%27s_Tower_maket_1919_year.jpg/190px-Tatlin%27s_Tower_maket_1919_year.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Model_of_Tatlin_Tower%2C_Royal_Academy%2C_London%2C_27_Feb_2012.jpg/250px-Model_of_Tatlin_Tower%2C_Royal_Academy%2C_London%2C_27_Feb_2012.jpg)
Tatlinin torni eli Kolmannen internationaalin muistomerkki oli ukrainalaisen taiteilija ja arkkitehti Vladimir Tatlinin vuonna 1920 visioima monumentti, jonka oli määrä olla kaksi kertaa Eiffel-tornin korkuinen. Tornia ei kuitenkaan koskaan rakennettu Moskovaan, kuten oli tarkoitus.[1]
Suunnitelmat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tatlinin konstruktivistinen torni suunniteltiin rakennettavaksi teollisista materiaaleista, kuten raudasta, lasista ja teräksestä. Materiaaleissa, rakennuksen muodoissa ja käyttötarkoituksissa rakennus kuviteltiin moderniuden kasvavaksi symboliksi. Rakennuksen perusmuodoksi Tatlin ideoi kaksoisspiraalin, joka olisi kiertynyt 400 metrin korkeuteen ja jonka ympäri vierailijoita olisi kierrätetty erilaisten mekaanisten laitteiden avulla. Päärakenteessa olisi ollut neljä suurta riippuvaa geometrista rakennelmaa. Ne olisivat pyörineet eri nopeuksilla. Rakennuksen pohjaosassa olisi ollut kuutio, joka suunniteltiin luentojen, konferenssien ja lakiasäätävien kokousten tapahtumapaikaksi. Kuutio olisi kiertänyt ympäri vuoden aikana kerran. Kuution yläpuolella olisi ollut kerran kuukaudessa ympäri kiertyvä pyramidi, jossa olisi ollut tilat toimintoja varten. Sen yläpuolella olisi ollut lieriö, joka kiertyisi ympäri kerran päivässä, ja siinä olisi ollut toimitilat tiedotustoiminnalle: uutistiedotteiden ja manifestien julkaiseminen lennätinteitse, radion kautta ja kovaäänisistä. Ylimpänä olisi ollut pallonpuolisko radiolaitteille. Lieriöön suunniteltiin asenettavaksi myös valtava ulkoilmavalkokangas.
Arvio
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Monumentin on usein ajateltu olevan konstruktivistisen arkkitehtuurin merkittävin ilmiö mutta ei toteuttamiskelpoinen rakennuksena. Vaikka vallankumouksen pyörteissä olevalla Venäjällä olisi saatu kokoon rakentamiseen tarvittava määrä terästä, asuntopulan ja poliittisen kuohunnan vallitessa rakennuksen rakenteellisesta käytännöllisyydestä ei ollut takeita.
Mallit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tatlinin tornista on pienoismallit Moskovan Tretjakovin galleriassa ja Tukholman Moderna museetissa. Vuonna 2011 rakennuksen suurikokoinen pienoismalli pystytettiin Lontoon Royal Academy of Artsin etupihalle.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Tatlin's Tower and the World (Arkistoitu – Internet Archive) — Projekti, jonka tarkoitus on rakentaa Tatlinin torni kokonaisuudessaan.
- Tatlin's Tower - The Monument to the Third International Moscow Location (Arkistoitu – Internet Archive) - 3D-malli Tatlinin tornista.
Videot
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Architecture and the Russian Avant-garde (Pt 2 Tatlins Tower) - tietokonegrafiikalla, arkistomateriaalilla ja Moskovan paikkoja näyttämällä tämä video kertoo Tatlinin panostuksista maailman arkkitehtuurille ja miltä tämä torni olisi näyttänyt Moskovassa, jos se olisi rakennettu vallankumouksen jälkeen; Michael Craig; 3:37.
- Tatlin's Tower Short Film - Lutz Beckerin mykkäelokuva; 3:40.
- Tatlin Tower Hometree in Parliament Square - 3D-animaatiovideo Tatlinin tornin rakentamisesta Lontooseen
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Otavan Iso tietosanakirja, Tatlin osa 8, palsta 1166-1167. Otava, 1964.