מתוך ויקימילון, מיזם רב לשוני ליצירת מילון חופשי שיתופי.
יש להוסיף לדף זה את הערך: זֻמַּן.
|
ניתוח דקדוקי
|
כתיב מלא |
זמן
|
הגייה* |
zman
|
חלק דיבר |
שם־עצם
|
מין |
זכר
|
שורש |
ז־מ־ן
|
דרך תצורה |
משקל קְטָל
|
נטיות |
נ"י: זְמַן־; ר׳ זְמַנִּים, נ"ר זְמַנֵּי־
|
- מימד פיסיקלי עליו מתפתחים אירועים באופן רציף וסדרתי.
- הזמן אינו עוצר לעולם.
- חלוף הזמן משפיע על כולם.
- הזמן חולף ואין להשיבו.
- מידת זמן (1) בשימוש.
- ”וָאֶתְּנָה לוֹ זְמָן“ (נחמיה ב, פסוק ו)
- דרוש לנו יותר זמן
- תם הזמן!
- ערך מספרי או כללי למשך דבר.
- שלושת הזמנים הטובים ביותר בתחרות נשלחים לאיגוד הבינלאומי.
- תעד את הזמן שלוקח למחשב בכל ריצה.
- הרגע המתאים או המיועד למשהו, עת, מועד.
- ”לַכֹּל זְמָן וְעֵת לְכָל-חֵפֶץ תַּחַת הַשָּׁמָיִם.“ (קהלת ג, פסוק א)
- זה הזמן לישון.
- מהם זמני ההגעה של הרכבת?
- זה הזמן הנכון לעשות זאת.
- תקופה.
- "בזמן האחרון, קצת קשה לי להגיע" (בזמן האחרון, עידן עמדי)
- בהטיית בעלות לפני שנים רבות; בצעירותו של דור מבוגר.
- (ישיבות) סמסטר; תקופת לימודים.
- ”זֶה-לִּי זְמַנִּים שְׁמוֹנָה, / אַרְבַּע שָׁנִים רְצוּפוֹת, / לֹא פָקַדְתִּי אֶת-נָוִי [...]“ (תקות עני, מאת חיים נחמן ביאליק, בפרויקט בן יהודה)
- בישיבות ההסדר שלושה זמנים בשנה: זמן אלול, זמן חורף וזמן קיץ.
- (הלכה) ברכת "שהחיינו"; ברכה הנאמרת על דבר מה חדש, ובחלק מן המועדים. נוסחתה: "ברוך... שהחיינו וקיימנו והגיענו לזמן הזה"
- מופיעה לראשונה בתנ"ך בספרים המאוחרים, ככל הנראה שאולה משפה אחרת, אך הגיזרון אינו ברור: יש הטוענים שמקורה במילה בפרסית-עתיקה zrvan ("תקופה"),[1] או במילה jamān ("דבר שהולך")[2], ראו גם קדם-פרסית: גֲ'מַנַא (jamānā) אך יש הטוענים שהסבר זה מפוקפק[3] התיבה מצויה גם באכדית simānu (לא ברורה אם נשאלה מפרסית או להיפך) , ומשם ארמית מקראית זְמָן (מקור ישיר המילה העברית), ערבית زَمَن זַמַן, ארמית סורית ܙܰܒܢܳܐ זָבנַא.
- בתנ"ך, המילה מופיעה לפעמים בקמץ (זְמָן), למשל: ”וָאֶתְּנָה לוֹ זְמָן“ (נחמיה ב, פסוק ו), ובארמית: ”וְדָנִיֵּאל עַל וּבְעָה מִן מַלְכָּא דִּי זְמָן יִנְתֵּן לֵהּ“ (דניאל ב, פסוק טז). עם זאת, נראה שצורות אלו יוצאות דופן (צורת הפסק או צורה מיוחדת לארמית), וצורתה של המילה בעברית היא בפתח.
![ויקיפדיה](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Wikipedia-logo-v2.svg/20px-Wikipedia-logo-v2.svg.png) ערך בוויקיפדיה: זמן |
![ויקיציטוט](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/20px-Wikiquote-logo.svg.png) ציטוטים בוויקיציטוט: זמן |
![ויקישיתוף](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/20px-Commons-logo.svg.png) תמונות ומדיה בוויקישיתוף: זמן |
ניתוח דקדוקי - פועל
|
כתיב מלא |
זימן
|
שורש וגזרה |
ז־מ־ן
|
בניין |
פִּעֵל
|
- לשון חז"ל (יש לשכתב פירוש זה): קבע זמן לפעולה. יחד והפריש דבר לשימוש בזמן מאוחד.
- {{צט/משנה מסכת ביצה פרק א זמן שחורים ומצא לבנים לבנים ומצא שחורים שנים ומצא שלשה אסורים|ביצה|
- ”מי שזמן אצלו אורחים“ (משנה, מסכת ביצה – פרק ה, משנה ז)
- הפקיד זימן את המוזמנים המכובדים לפגישה בשעה שלוש.
- (יהדות) אמר ברכה על המזון יחד עם אחרים בהתיחדות וקביעות ברך כאחד.