Buzău (grad)
Buzău | |
---|---|
![]() Palača u Buzau | |
Vlast | |
• gradonačelnik | Constantin Boşcodeală |
Površina | |
• Ukupna | 81,3 km² |
Visina | 95 m |
Koordinate | 45°09′N 26°49′E / 45.150°N 26.817°E |
Stanovništvo (2002.) | |
• Entitet | 134.227 (1.637,34 stan/km²) |
Vremenska zona | EET (UTC+2) |
• Ljeto (DST) | EEST (UTC+3) |
Pozivni broj | (+40) 02 38 |
Stranica | www.primariabuzau.ro |
![]() | |
![]() Položaj Buzăua u Rumunjskoj |
Buzău (njemački: Busäu) je grad u jugoistočnoj Rumunjskoj, glavni grad županije Buzău.
Grad Buzau se nalazi u podnožju krajnje istočnih Karpata, na mjestu njihovog prelaska u Vlašku nizinu na 88 do 101 metra nadmorske visine. Grad se razvio oko rijeke Buzău u rumunjskoj povijesnoj pokrajini Vlaškoj.
Klima grada je kontinentalna s prosječno 500 mm padalina godišnje. Ljeta u gradu mogu biti veoma topla i suha, a zimi može napadati i 30 cm snijega.
Područje Buzaua prvi put se u spisima spominje u starorimsko doba (oko 400. g. pr. Kr.). Tada se ono spominje u vezi s pokrštavanjem mjesnog stanovništva. Iz tog vremena potječu i danas otkriveni grobovi.
Tijekom srednjeg vijeka Buzau dobiva izvanredni značaj i predstavlja trgovačko i kulturno središte. Postoje pisani podatci da je grad već u 12. stoljeću bio utvrđen zidinama s četiri gradska vrata. Ime Buzau kao trgovačkog grada prvi put se spominje 1431. godine. Godine 1500. vlaški dvor osniva episkopiju u gradu, koja je bila nadležna za istočni dio Vlaške. U to vrijeme Buzau je četvrti grad po veličini u zemlji. Grad je istovremeno prerastao u važno trgovačko središte sa sajmom.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/Bz_monument_sovietici.jpg/200px-Bz_monument_sovietici.jpg)
Na prijelazu u suvremeno doba (18. stoljeće) nekoliko ratova vođenih između Turaka i kršćanskih sila sjeverno od Vlaške na ovom području dovelo je do potpunog uništenja grada. Dodatni udarac bile su i epidemije koje su pratile ratna stradanja. Posljednje stradanje grad bilo je 1821. godine zbog Grčkog ustanka, poslije čega se pristupilo razvoju suvremenog grada na svim njegovim poljima. U prvoj plovini 19. stoljeća grad se brzo razvija, otvaraju se škole, uvodi se ulična rasvjeta, grade se i popravljaju ceste i ulice. Ruska vojska okupirala je grad na tri godine (1853. – 56.) tijekom Krimskog rata. Do Prvog svjetskog rata Buzau dobiva gradsku bolnicu, kazalište, gradsku kuću, željezničku stanicu.
Poslije Prvog svjetskog rata grad se postupno razvija u industrijsko središte sa suvremenim ulicama i trgovima. Godine 1944. vojska SSSR-a je ušla u grad, što je označilo početak komunističke vladavine u Rumunjskoj. Grad doživljava buran razvoj u sljedećim desetljećima, povezan s masovnom izgradnjom i industrijalizacijom, ali je to bilo praćeno rušenjem brojnih vrijednih starih četvrti i zgrada. Grad se i danas oporavlja od ovako krupnih i često nepotrebnih mjera i postupno razvija u novim uvjetima.
Po popisu stanovništva iz 2002. godine grad ima 134.227 stanovnika, dok je prosječna gustoća naseljenosti 1,637.34 stan/km²[1]
- 1832.: 2.567
- 1864.: 9.027
- 1892.: 17.300
- 1900.: 21.000
- 1941.: 44.511
- 1968.: 66.433
- 1977.: 101.149
- 1992.: 148.087
- 2002.: 134.227
Prema vjeroispovijesti 98,79% stanovništva grada su pravoslavci.
![]() | Zajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Buzău (grad) |
|