David Brewster
David Brewster | |
![]() | |
Rođenje | 11. prosinca 1781. Jedburgh, Škotska, Ujedinjeno kraljevstvo |
---|---|
Smrt | 10. veljače 1868. Allerby, Cumbria, Ujedinjeno kraljevstvo |
Državljanstvo | Škot |
Polje | Fizika, matematika Astronomija |
Institucija | Sveučilište u Edinburghu, Sveučilište u St Andrewsu (Škotska) |
Alma mater | Sveučilište u Edinburghu |
Poznat po | Brewsterovo pravilo, Kaleidoskop |
Istaknute nagrade | Član Kraljevskog društva (1815.) Copleyeva medalja (1815.) |
Portal o životopisima |
David Brewster (Jedburgh, 11. prosinca 1781. – Allerby, 10. veljače 1868.), škotski fizičar. Istraživao refrakciju (lom svjetlosti) i polarizaciju svjetlosti. Našao je pravilo prema kojemu je lomljena zraka potpuno linearno polarizirana ako svjetlost pada na ravnu plohu pod takvim kutom (Brewsterov kut) da su reflektirana i lomljena zraka okomite. Upadni kut α zrake svjetlosti je Brewsterov kut ako je:
gdje su: n1 i n2 - indeksi loma sredstava. Na primjer Brewsterov kut za zrak–staklo približno je 56°.
Brewster je izumio kaleidoskop (1817.) i usavršio stereoskop (1839.). Član Kraljevskog društva (eng. Royal Society) od 1815. i Kraljevske švedske akademije znanosti od 1821.[1]
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/hr/thumb/8/8b/Polarizirana_svjetlost_6.pdf/page1-220px-Polarizirana_svjetlost_6.pdf.jpg)
D. Brewster je ispitivanjem dokazao da od nepolariziranog vala svjetlosti refleksijom na prozirnom sredstvu nastaje polarizirani val samo onda, kad je kut između reflektirane (polarizirane) i lomljene zrake pravi kut, to jest kada je:
Budući da je indeks loma n:
a iz prvog izraza izlazi:
to je:
pa je:
Prema tome Brewsterov zakon glasi: Ako je tangens kuta upadanja nepolarizirane zrake na neko prozirno sredstvo jednak indeksu loma toga sredstva, onda je reflektirana zraka potpuno (totalno) polarizirana.
Kako je indeks loma stakla n = 1,53 to iz jednadžbe n = tg α izlazi da je kut totalne polarizacije za staklo α ≈ 57°. Reflektirana svjetlost je polarizirana i kod drugih upadnih kutova, ali samo djelomično. Refleksijom na vodi nastaje potpuna polarizacija kada je tg α = 4/3, odnosno α ≈ 53°. Kut upadanja α, za koji je odbijena (reflektirana) zraka potpuno (totalno) polarizirana zove se kut potpune polarizacije. Titranje u polariziranoj zraci, koja se odbije refleksijom nepolarizirane svjetlosti je okomito na ravninu upadanja.[2]
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Teleidoscope_animation.gif/200px-Teleidoscope_animation.gif)
Kaleidoskop (eng. kaleidoscope, od kalo- + grč. εἶδος: slika + -skop) optička je naprava, cijev duž koje su postavljena najčešće tri pravokutna zrcala, međusobno nagnuta pod oštrim kutom, obično od 60° ili 72°. Na jednoj je strani cijevi otvor za promatračevo oko, a na drugoj prozirna komorica u kojoj se nalaze šarena stakalca ili neki drugi sitni pomični predmeti. Kako cijev se vrti (rotira), sitni predmeti na njezinu kraju mijenjaju položaje, a višestrukom refleksijom nastaje niz centralnosimetričnih figura, koje tvore vrlo lijepe slike. Izumio ga je i patentirao David Brewster 1817.[3]
- ↑ Brewster, David. Hrvatska enciklopedija. Leksikografski zavod Miroslav Krleža
- ↑ Velimir Kruz: "Tehnička fizika za tehničke škole", "Školska knjiga" Zagreb, 1969.
- ↑ kaleidoskop. Hrvatska enciklopedija. Leksikografski zavod Miroslav Krleža