Aj (folyó)
Aj | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Országok | Oroszország |
Földrajzi adatok | |
Hossz | 549 km |
Forrásszint | 880 m |
Vízhozam | 84 m³/s |
Vízgyűjtő terület | 15 000 km² |
Forrás | Déli-Urál |
![]() | |
Torkolat | Ufa |
![]() | |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
A Belaja folyó vízgyűjtő területe | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Aj témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Az Aj (oroszul: Ай, baskír nyelven Әй) folyó Oroszország európai részén, a Cseljabinszki területen és Baskíriában; az Ufa középső szakaszának bal oldali mellékfolyója.
Földrajz
[szerkesztés]Hossza: 549 km, vízgyűjtő területe: 15 000 km², évi közepes vízhozama a torkolatánál: 84 m³/sec. Teljes esése kb. 720 m.
A Déli-Urálban, az Ural-tau- és az Avaljak-hegy között (más forrás szerint a Jagodnij- és az Urenyga-hegy között) fekvő Kljukvennoje nevű mocsárból ered, 880 m tengerszint feletti magasságban, Zlatouszttól délnyugatra.
A Cseljabinszki területen végig hegyek között folyik; kezdetben északkelet felé, majd Zlatousztnál északnyugatra, nyugatra fordul. Baskíria területén a hegyek közül kiérve dombos vidéken halad észak, északkelet felé a Jurjuzany–Aj-síkságon, majd az Ufai-plató karsztos vidékén át. Uszty-Ajszk (jelentése: 'Aj-torkolat') falunál ömlik az Ufába, 160 m tengerszint feletti magasságban.
November elejétől április közepéig jég alatt van. Felső folyásának vidékén a Déli-Urál hegyeit és előhegyeit sűrű fenyveserdő borítja, alsó folyásán erdős sztyepp az uralkodó, melyet sok helyen felszántottak.
Jelentősebb mellékfolyók
[szerkesztés]- Jobbról: Kusza, Nagy-Arsa, Kigi, Nagy-Ik, Ik
- Balról: Nagy-Szatka.
Települések, ásványi kincsek
[szerkesztés]A folyó mentén a legnagyobb település Zlatouszt, nehézipari központ, kohászata és fegyvergyártása híres. Közelében, az azonos nevű folyó torkolatánál fekszik Kusza, járási székhely. Szulejka környékén jelentős bauxitlelőhelyek találhatók.
Baskíriai területen a folyó mentén kisebb falvak sorakoznak, ezen a vidéken megművelt földek húzódnak.
Források
[szerkesztés]- Nagy szovjet enciklopédia, 3. kiadás (orosz nyelven) (1969–1978)
- Baskortosztan. Kratkaja enciklopegyija (orosz nyelven), 1996. [2013. október 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. június 8.)
- Nas gorod (orosz nyelven). Zlatouszt város portálja. (Hozzáférés: 2013. június 10.)