Arzenolit
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/Arsenolite_w-_stibnite_Arsenic_oxide_WHite_Caps_Mine_Manhattan_Nye_County_Nevada_2099.jpg/400px-Arsenolite_w-_stibnite_Arsenic_oxide_WHite_Caps_Mine_Manhattan_Nye_County_Nevada_2099.jpg)
Az arzenolit (névváltozata: arzénvirág), arzénoxid a szabályos kristályrendszerben kristályosodik. Az egyszerű oxidok ásványcsoportjának tagja. Lisztszerű vagy kérges bevonatokban, cseppkőszerű földes képződményként található. Fontos arzén nyersanyag, erősen mérgező.
Kémiai és fizikai tulajdonságai.
[szerkesztés]- Képlete: As2O3.
- Szimmetriája: a szabályos kristályrendszerben, kristályai több szimmetriaelemet tartalmaznak.
- Sűrűsége: 3,7 g/cm³.
- Keménysége: 1,5, nagyon lágy ásvány (a Mohs-féle keménységi skála szerint).
- Hasadása: jól hasad.
- Törése: kagylósan, egyenetlenül törik.
- Színe: többnyire színtelen, néha sárgáspiros .
- Fénye: selyem vagy üvegfényű.
- Átlátszósága: átlátszó vagy áttetsző.
- Pora: fehér, halványsárga.
- Elméleti arzéntartalma: As= 75,0%.
Keletkezése
[szerkesztés]Arzéntartalmú ércek felületén, elsősorban arzenopirit és smaltin előfordulásokban másodlagosan keletkezik.
Előfordulásai
[szerkesztés]Németországban a Harz-hegységben és az Érchegységben, tömegesen St.Andreasberg környékén található. Angliában Cornwall vidékén. Svédország területén. Oroszország területén az Ural-hegységben több helyen és kelet Szibériában. Az Amerikai Egyesült Államok területén Kalifornia szövetségi államban vannak jelentősebb előfordulások. Megtalálható a Dél-afrikai Köztársaságban Transvaal területén. Ausztrália területén a Tasmán-szigeten van jelentős előfordulás.
Hazai előfordulások
[szerkesztés]A recski ércesedésekben megtalálható. Nagybörzsöny közelében a bányászati műveletekben több helyen megtalálták. Alsó-rózsabánya területén az arzenopirit másodlagos ásványa.
- Kísérő ásványok: arzenopirit, enargit, kloantit és smaltin.
Források
[szerkesztés]- Bognár László: Ásványhatározó. Gondolat Kiadó. 1987.
- Koch Sándor: Magyarország ásványai. Akadémiai Kiadó. 1985.
- Walter Schumann: Minerals of the World. New York. 1998.