Darwinopterus
Darwinopterus | ||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Evolúciós időszak: 160,89–160,25 Ma középső jura | ||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Darwinopterus modularis rekonstrukciója
| ||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Fosszilis | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Darwinopterus témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Darwinopterus témájú kategóriát. |
A Darwinopterus (jelentése: „Darwin szárnya”) a hüllők (Reptilia) osztályának a pteroszauruszok (Pterosauria) rendjébe, ezen belül a Wukongopteridae családjába tartozó nem.
Előfordulásuk
[szerkesztés]A Darwinopterus-fajok, körülbelül a középső jura korszakban éltek, azaz 160,89-160,25 millió évvel ezelőtt; ott ahol manapság Kína fekszik.[1][2] A 30-40 példányt, köztük egy tojást is,[3][4][5] a Tiaojishan-formációhoz tartozó rétegben találták meg. Ezt a fosszilis hüllőnemet, Charles Darwin tiszteletére nevezték el.
Megjelenésük
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/Darwinopterus.jpg/250px-Darwinopterus.jpg)
Mivel két különböző pteroszaurusz csoport is jellemzi, a kutatók szerint, a Darwinopterus hüllőnem vagy egy bazális, azaz alapi, kezdetleges pteroszaurusz ág, vagy pedig egy egészen különleges, harmadik ágról van szó. Habár a Rhamphorhynchoideákra jellemző hosszú farkuk volt, a Darwinopterus-fajok a Pterodactyloideákhoz hasonlóan hosszú nyakcsigolyákkal és egy szem előtti, koponyanyílással rendelkeztek - Rhamphorhynchoideáknak két koponyanyílásuk van.[6] Ezeknek az állatoknak az állkapcsaikhoz képest, koponyájuknak nagy hátsó része volt, továbbá az orrcsontjuk vékony, míg csípőcsontjuk (os ilium) meghosszabbodott volt. A tüske alakú fogai egymástól távol ültek; a leghosszabb fogak az állkapocs legelső részén ültek. A farkaikat 20 csigolya alkotta; ezeket részben további csontos képződmények erősítették.[7] A hímek fejéből vékony csont nőt ki, mely nagy szarutaréjt tartott.[3][6] A három faj fogai között eltérések vannak, ami arra utal, hogy más-más táplálékot fogyasztottak; így tehát ugyanazon a helyen megélhetett mindhárom faj, anélkül, hogy nagyobb versengésbe keveredtek volna egymással.[7][8][9]
Rendszertani besorolásuk
[szerkesztés]A típusfaj, azaz a D. modularis, melyet 2010 februárjában írták le,[8] egyaránt hordozza a hosszú farkú Rhamphorhynchoidea és a rövid farkú Pterodactyloidea pteroszaurusz csoportok jegyeit. A kutatók emiatt átmeneti fosszíliaként tartják számon.[10] A típusfaj mellett még két másik faj is előkerült; a 2010 decemberében leírt D. linglongtaensis, valamint 2011 júniusában megnevezett D. robustodens.[6][7] Ezek a fajok igen különlegessége miatt az alrendekbe való besorolásuk nem könnyű, más fura pteroszauruszokkal együtt, 2009-ben megalkották nekik a Wukongopteridae családot.[11]
Rendszerezés
[szerkesztés]A nembe az alábbi 3 faj tartozik:
- Darwinopterus linglongtaensis Wang et al., 2010
- Darwinopterus modularis Lü et al., 2010 - típusfaj
- Darwinopterus robustodens Lü et al., 2011
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Liu Y.-Q. Kuang H.-W., Jiang X.-J., Peng N., Xu H. & Sun H.-Y. (2012). "Timing of the earliest known feathered dinosaurs and transitional pterosaurs older than the Jehol Biota." Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology (advance online publication).
- ↑ (2016. augusztus 23.) „High-precision U-Pb geochronology of the Jurassic Yanliao Biota from Jianchang (western Liaoning Province, China): Age constraints on the rise of feathered dinosaurs and eutherian mammals”. Geochemistry, Geophysics, Geosystems. DOI:10.1002/2016GC006529.
- ↑ a b Hecht, J. (2011). "Did pterosaurs fly out of their eggs?" New Scientist online edition, 20 Jan 2011. Accessed online 21 Jan 2011, http://www.newscientist.com/article/dn20011-did-pterosaurs-fly-out-of-their-eggs.html
- ↑ (2011) „An egg-adult association, gender, and reproduction in pterosaurs”. Science 331 (6015), 321–324. o. DOI:10.1126/science.1197323. PMID 21252343.
- ↑ Ji, Q., Ji, S.A., Cheng, Y.N., You, H., Lü, J., Liu, Y. and Yuan, C. (2004). „Palaeontology: pterosaur egg with a leathery shell”. Nature 432 (7017), 572. o. DOI:10.1038/432572a. PMID 15577900.
- ↑ a b c Wang, X., Kellner, A.W.A., Jiang, S., Cheng, X., Meng, X. and Rodrigues, T. (2010). „New long-tailed pterosaurs (Wukongopteridae) from western Liaoning, China”. Anais da Academia Brasileira de Ciências 82 (4), 1045–1062. o. DOI:10.1590/S0001-37652010000400024.
- ↑ a b c (2011) „A new darwinopterid pterosaur from the Middle Jurassic of western Liaoning, northeastern China and its ecological implications”. Acta Geologica Sinica - English Edition 85 (3), 507–514. o. DOI:10.1111/j.1755-6724.2011.00444.x.
- ↑ a b (2010) „Evidence for modular evolution in a long-tailed pterosaur with a pterodactyloid skull”. Proceedings of the Royal Society B 277 (1680), 383–389. o. DOI:10.1098/rspb.2009.1603. PMID 19828548.
- ↑ Witton, Mark P. (2013), Pterosaurs: Natural History, Evolution, Anatomy
- ↑ Dell'Amore, C. (2009). "Odd New Pterosaur: 'Darwin's Wing' Fills Evolution Gap." National Geographic News, 13 October 2009. Accessed 14 October 2009.
- ↑ (2015) „Eggshell and Histology Provide Insight on the Life History of a Pterosaur with Two Functional Ovaries”. Anais da Academia Brasileira de Ciências 87 (3), 1599–1609. o. DOI:10.1590/0001-3765201520150364.
Fordítás
[szerkesztés]Ez a szócikk részben vagy egészben a Darwinopterus című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.