Daugavpils
Daugavpils | |||
![]() | |||
Az egyetem előtti tér | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tájegység | Latgale | ||
Alapítás éve | 1582 | ||
Irányítószám | LV-5401 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 77 799 fő (2024. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 1500 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 72,5 km² | ||
Időzóna | UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Daugavpils weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Daugavpils témájú médiaállományokat. |
Daugavpils Lettország második legnépesebb városa a Daugava folyó partján.
Történelme során a város különböző államokhoz tartozott, ezért igen változatos elnevezésekre hallgat: belaruszul – Дзвінск (Dzvinszk); héberül – דענענבורג (Denenburg); oroszul – Двинcк (Dvinszk) vagy Борисоглебск (Boriszoglebszk); lengyelül – Dyneburg, Dźwińsk vagy Dźwinów; finnül – Väinänlinna és németül – Dünaburg.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Daugavpils_Orthodox_church2_LV.jpg/290px-Daugavpils_Orthodox_church2_LV.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Daugavpils_sinagoga_2006.jpg/290px-Daugavpils_sinagoga_2006.jpg)
Fekvése
[szerkesztés]Daugavpils a Daugava partján, Rigától 232 km-re délkeletre, a litván és fehérorosz határok találkozásától nem messze helyezkedik el. Távolsága Litvániától mindössze 25 km, a fehérorosz határtól pedig 35 km.
Történelme
[szerkesztés]A Német Lovagrend
[szerkesztés]A város történelme a Német Lovagrend hódításával kezdődött. A Német Lovagrend nagymestere, Hartmann von Heldrungen 1275-ben a varégoktól a görögökhöz vezető kereskedelmi útvonal mentén felépíttette Dünaburg várát. A litván és orosz területek határán épült vár hamarosan nagy jelentőségre tett szert, és mellette kereskedőtelep alakult ki.
A 14. és 15. században a dünaburgi vár folyamatos támadások célpontja volt. A lovagrend nem sajnálta az anyagi javakat a vár karbantartására. 1347-ben Heinrich von Arfberg nagymester négy további toronnyal erősítette meg a várat. Dünaburgból kiindulva a teuton lovagok gyakran betörtek a Pszkovi és Novgorodi nagyfejedelemségek földjeire. 1410-re a tannenbergi csatát követően meggyengült Német lovagrend elvesztette erejét, és hatalma hanyatlásnak indult.
1481-ben III. Iván elfoglalta a dünaburgi várat. A lovagrend nagymestere és III. Iván közötti békeszerződés értelmében a livóniai lovagok visszakapták az elfoglalt területeket, de ezért cserébe 50 éven át adót voltak kötelesek fizetni a Moszkvai Nagyfejedelemségnek. Ez a szerződés meghosszabbította a lovagi állam létezését, ami csak az 1558-1582 közötti livóniai háborút követően bomlott fel véglegesen.
Lengyel uralom
[szerkesztés]Livónia a 16. század második felében az orosz támadások ellen a lengyelektől kért védelmet. A lovagrend 1559-ben a dünaburgi várat – más latgalei várakkal együtt – a támogatás fejében zálogként átadta II. Zsigmond Ágost lengyel királynak. A Livóniai rend 1561-ben megszűnt, és ezt követően Latgale és vele együtt Daugavpils két évszázadra (1561–1772 között) lengyel fennhatóság alá került.
1577-ben Rettegett Iván a livóniai háborúban rövid időre elfoglalta a területet, és egy új vár építésébe kezdett. Ennek a második daugavpilsi várnak az építését 1582-ben, amikor az orosz-lengyel békeszerződés értelmében Latgale végleg lengyel fennhatóság alá került, a lengyelek fejezték be. 1582-ben Báthory István lengyel király városi jogokat adott Dünaburgnak.
A 17. században Dünaburg fontos kereskedelmi központtá vált, és mint ilyen, a lengyelek, oroszok és svédek Baltikumért folytatott versengése során gyakran harci cselekmények színtere lett. A svédek kétszer, 1600-ban és 1655-ben is elfoglalták a várat.
1656-ban I. Alekszej cár foglalta el a svédektől, és ezt követően 11 éven át volt orosz megszállás alatt. A város ekkor kapta első orosz nevét: Boriszoglebszk.
Az Orosz Birodalom
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Dvinsk_1912.jpg/290px-Dvinsk_1912.jpg)
1772-ben Lengyelország első felosztásakor Daugavpils az Orosz Birodalomhoz került. Először a Polocki kormányzósághoz, majd 1802-től 1907-ig a Vityebszki kormányzósághoz tartozott. 1810-ben Napóleon hódítását megelőzendően kezdtek a harmadik daugavpilsi vár építéséhez. Bár az építkezés 1812-ig nem fejeződött be, az új erődítmény így is jelentős szerepet játszott a napóleoni háborúk idején. A vár teljes befejezése 1878-ig tartott. Daugavpils gazdasági jelentősége a Riga–Daugavpils-vasútvonal 1861. szeptember 25-i átadását követően felgyorsult. A városon keresztül halad a Szentpétervár–Varsó-vasútvonal is.
1893-ban III. Sándor orosz cár parancsára átkeresztelték a várost Dvinszkre.
A 19. század végén a több mint 100 000 lakosú Dvinszk Északnyugat-Oroszország jelentős gazdasági, kereskedelmi és kulturális központja volt. Az első világháború idején frontváros. 1918-ban elfoglalták a várost a német seregek, majd 1920 januárjában a lett, lengyel és litván seregek felszabadították, ekkor kapta a mai Daugavpils nevet.
Lett Köztársaság
[szerkesztés]A függetlenség idején a városban megindult a lett kultúra fejlődése. 1923-ban lett nyelvű pedagógiai főiskolát nyitottak [1], és megkezdte működését a Latgalei népi konzervatórium. 1935-ben új híd épült a Daugaván: az Egység hídja, 1937-ben pedig monumentális kulturális épületegyüttes: az Egység háza, amelyben színház, koncertterem, könyvtár és más kulturális intézmények kaptak helyet.
A második világháború a városban 1940-ben a Vörös Hadsereg bevonulásával kezdődött. 1941-ben a Wehrmacht foglalta el a várost, majd 1944. július 27-én foglalták vissza az orosz seregek.
Az európai uniós tagság óta rohamosan csökken az ország lakossága. A népesség ötöde más uniós országokban dolgozik. A legrohamosabb népességcsökkenés itt figyelhető meg, ahol teljes lakótelepek üresek.[2]
Lakossága
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Daugavpils_population_1772-2008.png/350px-Daugavpils_population_1772-2008.png)
1780-as évektől a várost jelentős zsidó lakosság népesítette be.[3] Az 1897-es orosz birodalmi összeírás során a város 69 700 lakosából 32 400 (ca. 44%) vallotta magát zsidónak.[4]
2007. január 1-jén a város lakosságának 53,3%-a orosz, 17,8%-a lett, 14,7%-a lengyel, 8,1%-a fehérorosz, 2,2%-a ukrán, 1%-a litván, a fennmaradó 2,9%-a pedig egyéb nemzetiségű volt.
Közlekedés
[szerkesztés]Daugavpils testvérvárosai
[szerkesztés]Haderslev, Dánia
Radom, Lengyelország
Naro-Fominszk, Oroszország
Ferrara, Olaszország
Motala, Svédország
Vicebszk, Fehéroroszország
Moszkva Központi közigazgatási körzet, Oroszország
Ramla, Izrael
Harbin, Kína
Panevėžys, Litvánia
Szentpétervár, Oroszország
Harkiv, Ukrajna[5]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā). Central Statistical Bureau of Latvia. (Hozzáférés: 2024. június 19.)
- ↑ Eltűnik egy nemzet a migráció miatt. [2018. január 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. január 15.)
- ↑ Jewish families of Dvinsk. jewishgen.org. (Hozzáférés: 2008. július 12.)
- ↑ Joshua D. Zimmerman, Poles, Jews, and the politics of nationality, Univ of Wisconsin Press, 2004, ISBN 0-299-19464-7, Google Print, p.16
- ↑ Ukraine's Kharkiv, Latvia's Daugavpils sign fraternization treaty