I. Szobeszláv cseh fejedelem
I. Szobeszláv | |
![]() | |
Csehország fejedelme | |
Uralkodási ideje | |
1125 – 1140. február 14. | |
Elődje | I. Ulászló |
Utódja | II. Ulászló |
Életrajzi adatok | |
Uralkodóház | Přemysl-ház |
Született | 1187 körül Prága |
Elhunyt | 1140. február 14. Chvojen vára[1] |
Nyughelye | Szent Péter és Pál bazilika (Vyšehrad) |
Édesapja | II. Vratiszláv |
Édesanyja | Lengyelországi Świętosława |
Testvére(i) |
|
Házastársa | Adelhaid |
Gyermekei |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz I. Szobeszláv témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
I. Szobeszláv (csehül: Soběslav I.), (1087 körül – 1140. február 14.[1][2]) cseh fejedelem 1125-től.
Élete
[szerkesztés]II. Vratiszláv és Svatava fiaként született.[1] A cseh örökösödési rend nem sok esélyt adott Szobeszláv számára, hogy trónra kerüljön.[1] II. Břetiszláv halála után II. Borivojt támogatta.[1] Számkivetésében külhoni udvarokat látogatott, hadjáratokban vett részt, különösen III. Boleszláv lengyel fejedelem ügyeibe ártotta bele magát, amikor a cseh fejedelem annak ellenlábasát, Zbignievet pártolta.[1] I. Ulászlótól elnyerte Brünn és Znaim hercegségét (1115–1123).[1] Később ismét számkivetés lett a sorsa (1124), ekkor a szász herceg, a későbbi II. Lothár fogadta udvarába.[1] A bárók végül a legidősebb Přemysl-ház legidősebb hercege, a jog szerinti örökös II. (Fekete) Ottó ellenében hívták meg a trónra.[1] Ezután az előzetes megállapodást megszegve elvette Ottótól Brünnt,[1] és azt Vratiszlávnak (Brünni Konrád unokájának) adta.[1]
Ottó III. Lothár német-római császárhoz fordult segítségért,[1] magára haragítva a hazafias gondolkodású előkelőket.[1] 1126-ban az Érchegység (csehül: Krušné hory) lábánál fekvő Chlumec erődítménye mellett[3] vívott csatában Szobeszláv győzött. Ottó holtan maradt a csatatéren,[1] Lothár pedig fogságba esett.[4] Szabadulása érdekében elismerte Csehország függetlenségét és azt, hogy a hűbérbirtokok adományozása a bárók szavazásán múlik.[1] Szobeszláv támogatta Lothárt a Staufenek ellen, hatalmas építkezésekbe kezdett a prágai várban és más erősségekben,[1] 1130-ban pedig elfojtotta az ellene szőtt összeesküvést.[1] 1135-ben rendelte el az az időben a cseh uralkodók (Vyšehrad után) második rezidenciájának számító prágai vár teljes újjáépítését; ekkor építették egyebek közt a régi királyi palota ma „román szintnek” nevezett termeit is.
Uralma alatt kiterjesztette Csehország határait és megalapozta az ország nemzetközi tekintélyét, amiért hagyományosan őt tekintik a cseh nemzet alapító atyjának. Vyšehradban temették el.
Családfája
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/Adolf_Liebscher_-_V%C3%ADt%C4%9Bzstv%C3%AD_Sob%C4%9Bslava_I._u_Chlumce_18._%C3%BAnora_1126.jpg/220px-Adolf_Liebscher_-_V%C3%ADt%C4%9Bzstv%C3%AD_Sob%C4%9Bslava_I._u_Chlumce_18._%C3%BAnora_1126.jpg)
I. Bretiszláv * 1002 † 1055. I. 10. |
Schweinfurti Judit * 1003 † 1058. VIII. 2. |
I. Kázmér * 1016. VII. 25. † 1058. XI. 28. |
Kijevi Dobronega * 1016 † 1087 | ||||||||||
II. Vratiszláv * 1032/1033 † 1092. I. 14. |
Piast Szvatava * 1046/8 † 1126. IX. 1. |
||||||||||||
I. Szobeszláv * 1087 k. † 1140. II. 14. |
Árpád-házi Adelheid * 1107 † 1140. IX. 15. OO 1123 |
||||||||
Ulászló * ??? † 1165 után |
Mária * 1124/1125 † 1172 után |
II. Szobeszláv * 1128 † 1180. I. 29. |
Ulrik * 1134 † 1177 után |
II. Vencel * 1137 † 1192 után |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q Petr Čornej – Ivana Čornejová – Pavel Hrochová – Jan P. Kučera – Jan Kumpera – Vratislav Vaníček – Vít Vlnas: Európa uralkodói (Evropa králů a císarů. Významní panovnící a vládnoucí dynastie od 5. století do současnosti, Prága, 1997); Magyar kiadás: MÆCENAS Könyvkiadó, 1999, fordította Tamáska Péter, ISBN 963-645-053-6, ill. ISBN 963-203-017-6, 219. oldal
- ↑ The Premyslids (angol nyelven). Genealogy.eu. (Hozzáférés: 2011. január 10.)
- ↑ Královská Cesta.cz: Soběslav I. [2017. január 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. január 9.)
- ↑ N.A. Szidorova et al.: Világtörténet tíz kötetben III., 420–421. old. Kossuth Könyvkiadó, 1963.
Források
[szerkesztés]- Bohemia. VRATISLAV II 1061-1093, BRĔTISLAV II 1092-1100, BOŘIWOJ II 1101-1107, 1117-1120, VLADISLAV I 1109-1125, SOBĚSLAV I UDALRICH 1125-1140, ULRICH 1165-1177, SOBĚSLAV II 1173-1178, WENZEL II 1191-1192, HEINRICH BRĔTISLAV 1193-1197 (angol nyelven). Foundation for Medieval Genealogy. (Hozzáférés: 2010. december 15.)
Kapcsolódó cikkek
[szerkesztés]
Előző uralkodó: I. Ulászló |
Következő uralkodó: II. Ulászló |