Kiskereszt
Kiskereszt (Kríže) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Eperjesi |
Járás | Bártfai |
Rang | község |
Első írásos említés | 1635 |
Polgármester | Oľga Dutková |
Irányítószám | 086 04 |
Körzethívószám | 054 |
Forgalmi rendszám | BJ |
Népesség | |
Teljes népesség | 64 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 5 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 560 m |
Terület | 14,94 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Kiskereszt weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kiskereszt témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Kiskereszt (1899-ig Krizse, szlovákul: Kríže) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Bártfai járásában.
Fekvése
[szerkesztés]Bártfától 22 km-re délnyugatra, a Szlatvinc-patak partján fekszik.
Története
[szerkesztés]A falut a 16. század második felében alapították, amikor a vlach jog alapján ruszinokat telepítettek ide. Írott forrásban 1600-ban említik először.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „KRIZSE. Tót falu Sáros Várm. erdeje tágas, mellyből deszkák is készíttetnek, legelője elég van, határja soványas.”[2]
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Krizse, Sáros vm. orosz falu, szinte hasonló vidéken mint Kriva, Richvaldhoz délre 1 órányira: 8 rom., 450 g. kath., 16 zsidó lak. F. u. gr. Forgács. Ut. p. Bártfa.”[3]
A trianoni diktátum előtt Sáros vármegye Bártfai járásához tartozott.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 232, túlnyomórészt ruszin lakosa volt.
2001-ben 82 lakosából 77 szlovák volt.
2011-ben 77 lakosából 73 szlovák.
Nevezetességei
[szerkesztés]Külső hivatkozások
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Magyarország geográfiai szótára – Fényes Elek | Kézikönyvt��r. www.arcanum.hu. (Hozzáférés: 2021. január 8.)