Nyíri
Nyíri | |
![]() | |
Református templom | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Észak-Magyarország |
Vármegye | Borsod-Abaúj-Zemplén |
Járás | Sátoraljaújhelyi |
Jogállás | község |
Polgármester | Orbán József (független)[1] |
Irányítószám | 3998 |
Körzethívószám | 47 |
Népesség | |
Teljes népesség | 403 fő (2023. jan. 1.)[2] |
Népsűrűség | 22,04 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 16,47 km² |
Földrajzi nagytáj | Észak-magyarországi-középhegység[3] |
Földrajzi középtáj | Tokaj–Zempléni-hegyvidék[3] |
Földrajzi kistáj | Hegyközi-dombság[3] |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Nyíri weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nyíri témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Nyíri község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Sátoraljaújhelyi járásában.
Fekvése
[szerkesztés]A Zempléni-hegységben fekszik, a vármegye székhelyétől, Miskolctól mintegy 88 kilométerre északkeletre.
A szomszédos települések észak felől Füzérkomlós, kelet felől Filkeháza, dél felől Bózsva, délnyugat felől Nagyhuta, nyugat felől pedig Telkibánya. Észak felől a legközelebbi település Hollóháza, de közigazgatási területeik nem határosak; abból az irányból Nyíri határszéle Füzérhez tartozó lakatlan külterületekkel érintkezik. A legközelebbi város: Pálháza.
Megközelítése
[szerkesztés]Csak közúton közelíthető meg, Kisbózsva vagy Füzérkomlós érintésével a 3725-ös, Bózsva központja felől pedig a 3726-os úton. Határszélét délen érinti még a Hidasnémeti-Gönc-Pálháza közt húzódó 3708-as út is.
Története
[szerkesztés]Nyírit 1270-ben említik először Nyri néven. Sokáig a füzéri várhoz tartozott. A falu egykori birtokosai a Hangácsi és az Ónody családok voltak. A 20. század elején Nyíri birtokosa gróf Károlyi László volt.
Határában egykor huszita település volt, a 19. század elején pusztult el. A monda szerint itt született Angyal Bandi, a betyár, aki az Ónody családból származott, és Ónody András néven született.
Nyíri lakossága nagyrészt mezőgazdasággal foglalkozik. A falu a 20. század elején Abaúj-Torna vármegye Füzéri járásához tartozott.
Az 1910-es népszámláláskor 569 lakosából 564 magyar volt, ebből 168 római katolikus, 50 görögkatolikus, 344 református volt.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Rédai Zsuzsanna Katalin (független)[4]
- 1994–1998: Rédai Zsuzsanna Katalin (független)[5]
- 1998–2002: Czikó Lászlóné (független)[6]
- 2002–2006: Czikó Lászlóné (független)[7]
- 2006–2010: Czikó Lászlóné (független)[8]
- 2010–2014: Hutkai Sándor András (független)[9]
- 2014–2019: Hutkai Sándor András (független)[10]
- 2019–2024: Orbán József (független)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 388 | 359 | 362 | 374 | 363 | 403 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 95%-a magyar, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[11]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 97,3%-a magyarnak, 13,4% cigánynak mondta magát (2,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 29,7%, református 42,8%, görögkatolikus 9,9%, felekezeten kívüli 3,5% (12,6% nem válaszolt).[12]
2022-ben a lakosság 92%-a vallotta magát magyarnak, 9,1% cigánynak, 7,4% szlováknak, 0,3% szlovénnek, 1,1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (2,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 26,2% volt római katolikus, 34,7% református, 6,6% görög katolikus, 0,6% egyéb keresztény, 3,6% felekezeten kívüli (28,4% nem válaszolt).[13]
Nevezetességek
[szerkesztés]- Református temploma 1802-ben épült.
Források
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Nyíri települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 7.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Nyíri települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Nyíri települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 19.)
- ↑ Nyíri települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Nyíri települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Nyíri települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Nyíri települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 12.)
- ↑ Nyíri települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 19.)
- ↑ A nemzetiségi népesség száma településenként
- ↑ Nyíri Helységnévtár
- ↑ Nyíri Helységnévtár
További információk
[szerkesztés]