Oroszfalva
Oroszfalva (Rușeni) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Szatmár |
Község | Szatmárpálfalva |
Rang | falu |
Községközpont | Szatmárpálfalva |
Irányítószám | 447236 |
SIRUTA-kód | 138495 |
Népesség | |
Népesség | 218 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 6 |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 120 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Oroszfalva (románul: Rușeni) falu Romániában, Szatmár megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Szatmár megyében, Szatmárnémetitől délkeletre, Hirip és Amac között fekszik.
Története
[szerkesztés]A település a 16. század közepéig a Drágfiak birtoka volt, és a Bélteki uradalomhoz tartozott.
A 16. század közepe után koronabirtok, és a Szatmári vár része lett.
1673-ban egészen idáig terjedt a török hódoltság, s a váradi török basa, mint a falu földesura levélben kérte az oroszfalusi jobbágyokat, kik elszéledtek, hogy jöjjenek vissza, megelégszik a legkisebb adóval is, amennyit ők maguk üzennek a madarásziakkal; de ha vissza nem térnek,"elsepri őket, ha az ökör szarvában rejteznek is".
A 18. században a községet Szatmár város előbb bérbe vette, majd egészen megszerezte.
A 19. század közepéig a település fele Szatmár városáé, a másik felén a Mándy család és az Éles család osztozott.
A 20. század elején nagybirtokosa nem volt.
Az 1900-as évek elején a Szamos melletti kisközségnek 461 lakosa volt, kik közül 6 református, 44 izraelita, a többi görögkatolikus volt. A falu neve 1911-ben már Orozfalva volt.
Nevezetességek
[szerkesztés]- Görögkatolikus temploma – 1862-ben épült.
Források
[szerkesztés]- Szatmár vármegye. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1908.