Párkányi csata
Párkányi csata | |||
![]() | |||
Justus van den Nijpoort: A párkányi csata | |||
Konfliktus | A Szent Liga háborúja: A török kiűzése Magyarországról Lengyel–török háború (1683–99) | ||
Időpont | 1683. október 7–9. | ||
Helyszín | Párkány (ma Štúrovo, Szlovákia) | ||
Eredmény | Habsburg-lengyel győzelem, Esztergom visszafoglalása | ||
Szemben álló felek | |||
| |||
Parancsnokok | |||
| |||
Szemben álló erők | |||
| |||
Veszteségek | |||
| |||
Térkép | |||
![]() | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Párkányi csata témájú médiaállományokat. |
Párkányi csata néven ismert az az ütközet, amely 1683. október 7–9. között, két nap alatt zajlott le Párkánynál.
Előzmények
[szerkesztés]1683-ban a bécsi udvar nem számított hadi tevékenységre, a törökök januárban mégis hadat indítottak Bécs meghódítására. A nádor március 18-án köriratban hívta hadba a vármegyék nemeseit. Májusban Sempténél szemlélték meg az összegyűlt hadakat és ekkor az 58 lovas és 34 gyalog századból állt, közte a főurak, Nyitra vármegye és az esztergomi érsek (3 esquadron) csapataival.[1] Június 5-én a császáriak Érsekújvárt vonták ostrom alá, de csakhamar felhagytak vele.[2] Július elején azonban a császári hadak kivonultak a Dunántúlról, s hasonlóan tettek a Felvidéken is a Vág vonaláról az örökös tartományokba vonultak vissza. Ezért júliusban a nemesi hadi tábor feloszlott, s szinte mindenki kénytelen volt hűséget esküdni a töröknek, illetve Thökölynek.[3] Ez sok esetben nem jelentett túl nagy lelki megrázkódtatást, hiszen a Habsburg-ellenesség ekkor elég erős volt, például a Rábaköz védelme részben ezen bukott el. Az utána következő tatárdúlásban viszont nem volt köszönet. Az itt táborozó erdélyi csapatok számadásából, és a később bekvártélyozott császári zsoldosok ellátásának hiányaiból is jól látszik, hogy a Rábaköz ekkor szinte elnéptelenedett.[4]
1683. szeptember 12-én a szövetséges Habsburg–lengyel felmentő hadsereg azonban szétverte a Bécset ostromló törököket. Thököly Imre hadai ezért hátrálni kezdtek, de komoly harcba ekkor sem bocsátkoztak.
A csata leírása
[szerkesztés]Bécs felmentéséből bontakozott ki az a támadó hadjárat, amely többek között Esztergomot is felmentette a török uralom alól. Míg a bécsi udvar békét akart kötni a törökkel, Sobieski János lengyel király a török után indult Érsekújvár és Esztergom felmentésére. A lengyel seregben lipek hadak is eredményesen harcoltak.[5] A hírre Kara Musztafa összeszedte a seregét és megerősítette e városok őrségét.
Október 7-én Párkánynál erős török csapatok támadták meg a királyi sereget messze megelőző Sobieskit. Kétezer lengyel katona elesett. Másnap érkezett meg Lotaringiai Károly herceg serege. Így az egyesített felmentő sereg 28 000 katonából állt. A török erők hajóhídon megkezdték a visszavonulást a Duna esztergomi oldalára. Erre a szövetséges vezérkar szétlövette a hajóhidat, majd elfoglalták Párkány erődjét. Mintegy 8000 török a csatatéren maradt, vagy a Dunába veszett.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Bitwa_pod_Parkanami.jpg/250px-Bitwa_pod_Parkanami.jpg)
A győzelem lendületében a seregek ostrom alá vették Esztergomot. A vár parancsnoka, Ibrahim pasa rövid alku után feladta a várat, és 1683. október 28-ával Esztergom 140 éves török megszállása véget ért.
Az esztergomi érsek bandériumai részt vettek a harcok sűrűjében, amit a nemespanni elesettek névsora is bizonyít, így egyértelműen megerősíthető a magyar csapatok részvétele Esztergom török alóli végleges felszabadításában.[6] A Komárom vármegyei felkelőkre ugyan van a szakirodalomban adat, de ez ellenőrizendő.[7] Győr vármegye nemessége a nádori felszólításra a pusztulás ellenére körülbelül 100 felkelőt újra ki tudott állítani októberben, részvételük a csatában azonban kétséges.[8]
Következmények
[szerkesztés]Esztergom a csata után a Habsburg Birodalomhoz tartozott. A csata alatt megsemmisült az esztergomi Duna-híd, ezért ezután kompok jártak a két part között.
Egyes történészek fontosabbnak tartják ezt a győzelmet, mint az ezt megelőző bécsi diadalt. A Magyarország északi részeit megszálló török csapatok visszavonhatatlanul vereséget szenvedtek. Gyakorlatilag lemészárolták a több tízezres török sereget, és az út Magyarország felé nyitva állt. Az alatt a néhány hónap alatt, amíg a török sereg teljesen meg volt semmisítve, Ausztria ellenállása miatt nem sikerült a szövetséges hadak egyesítése, mellyel felszabadíthatták volna Magyarországot.
A lengyel csapatok a csata után hazatértek, de a még Thököly uralma alatt álló területen természetesen ellenséges fogadtatásban részesültek.[9]
Hatása a művészetekben
[szerkesztés]A párkányi csatát többen ábrázolták metszeten vagy festményen, többek között Justus van den Nijpoort (c1625-c1692), Martino Altomonte (1657-1745), Pierre-Denis Martin (1663–1742), Franz Joachim Beich (1666-1748; Esztergom ostroma), Juliusz Kossak (1824-1899). Készült róla gobelin Charles Herbel festői stílusában, illetve dombormű Varsó-Wilanówban. Esztergomban 1933-ban állították a felszabadulás 250. évfordulójára az ún. Sobieski emlékművet (Körmendi-Frim Jenő),[10] míg Párkányban 2008-ban állítottak a csata 325. évfordulójára Sobieski lovasszobrot (Győrfi Lajos).[11] A csata szerepel az Ezeréves Lengyel Lovasság Emlékművén (1994, Mieczysław Naruszewicz, Marek Moderau) is Varsóban.
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Thaly Kálmán 1883: Az 1683-iki táborozás történetéhez - Hg. Esterházy Pál nádor kiadatlan kéziratai és levelezése nyomán. Értekezések a történeti tudományok köréből. Budapest.
- Wladisław Semkowicz 1934: Litovské vojsko Sobieského na Slovensku roku 1683. Sborník Muzeálnej slovenkej spoločnosti XXVII-XXVIII.
- Csorba Csaba: Esztergom hadi krónikája
- Vércse Miklós 2003: A párkányi csata.
- Csombor Erzsébet-Székely György-Csorba Csaba 2004: A párkányi csata 320. évfordulója
- Vojtech Dangl 2017: Bitky a bojiská v našich dejinách. p. 270-275
- Juhász Gyula 2023: Eddig nem publikált részletek az európai jelentőségű párkányi csatáról. Párkány és Vidéke
- Csuthy András 2023: Vrábelskí predialisti v Parkanskej bitke. In: Historický zošit 2. Vráble
- ↑ Thaly 1883, 11, 35.
- ↑ Thaly 1883, 14-15.
- ↑ Thaly 1883, 16, 19-21; 1887: Az 1683-iki táborozás történetéhez - Gr. Batthyány Kristóf és Ádám dunántúli tábornokok levelezéseiből II. Történelmi Tár 10/2, 301-302.
- ↑ Paur Iván 1858: Csányi János Magyar krónikája 1670-1704. Magyar Történelmi Tár 3/5, 113; Koncz József 1896: Adalékok Apaffy Mihály fejedelem 1683-ik évi hadjáratához. Hadtörténelmi Közlemények 9/1, 500-502; Vanyó Tihamér 1976: Sopron vármegye hadügyi, gazdasági viszonyai és közállapotai (1640-1690) I-III. Soproni Szemle 30/1-3; Gerencsér Péter 2020: Bécs kapujában - A Rábaköz hadtörténete a török korban. Csorna - Kapuvár, 110-128.
- ↑ historyweb.dennikn.sk Archiválva 2022. január 20-i dátummal a Wayback Machine-ben; Michal Holeščák 2019: Moslimskí Lipkovia bojovali za kresťanov. In: Branislav Kovár – Jakub Drábik (zost.): História pre zaneprázdnených. Bratislava, 203.
- ↑ ŠA Ivanka pri Nitre, fond SAP jelöletlen doboz, Residua Fragmenta; 2009 Családban marad I/1, 13 Archiválva 2013. december 11-i dátummal a Wayback Machine-ben; Ľuboš Trubíni - Tibor Lieskovský 2019: História cisárskej pevnosti Vráble. Vráble, 106.
- ↑ A várat ugyan Thököly ostromolta, de valószínűleg nem került a kezére, ellenben a város kénytelen-kelletlen Thököly pártjára állt és felgyújtották. A várban azonban ha kitartott, főként császári katonaság lehetett. Vö. Reiszig Ede et al.: Komárom vármegye története. In: Komárom vármegye és Komárom sz. kir. város. p. 461. A felkelő seregre vonatkozó adatok, minden bizonnyal Thalyra vezethetőek vissza.
- ↑ Vö. Ráth Károly 1860: A Győr vármegyei hódoltságról. Magyar Történelmi Tár I/7, 88-90.
- ↑ Kónya Péter 2020: Poľské vojsko v Hornom Uhorsku v roku 1683. In: Purdek, Imrich (zost.): Historia mea vita. Zborník štúdií vydaný pri príležitosti životného jubilea Vladimíra Segeša.
- ↑ kozterkep.hu
- ↑ emlekhelyek.csemadok.sk; sturovo.com Archiválva 2022. augusztus 14-i dátummal a Wayback Machine-ben
További információk
[szerkesztés]- Magyar katolikus lexikon
- 320. évforduló - Vasárnap
- 325. évforduló emlékmű avatás - bumm.sk
- 325. évforduló emlékmű avatás - parameter
- 325. évforduló emlékmű avatás - Felvidék ma
- 325. évforduló emlékmű avatás - MKP
- Lepold Antal: Esztergom régi látképei, Stephaneum ny.,Budapest, 1944