Papszer (Miskolc)
Papszer | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | Magyarország |
Település | Miskolc |
Létrejötte | 15. század eleje |
Nevezetes épületei | Avasi Templom, Herman Ottó Múzeum kiállítási épülete, Lévay József Református Gimnázium |
Irányítószám | 3530 |
Földrajzi adatok | |
Hossza | 0,514 + 0,321 km |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Papszer témájú médiaállományokat. |
A Papszer Miskolc ősi utcáinak egyike. A szer fogalma, jelentése az idők folyamán elhomályosult, régen házsort, rendet, ebben az értelemben házakkal beépített területet, végső soron utcát jelölt. Az utca az Avas északi lejtője alján fut, a történelem során ide tartozott még a Mélyvölgy utca és a Rákóczi Ferenc utca (utóbbi Alsó Papszer néven), valamint az útszerkezet miatt ide sorolható még a Mindszent térnek az utcai része is.
Elhelyezkedése
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Papszer_map_Miskolc.jpg/550px-Papszer_map_Miskolc.jpg)
A Papszer az Avas északi lejtője alján fut, Y alakban elágazva. A Mindszent tértől indul északnyugati irányban, és a fölső ága (régen Felső Papszer) a Herman Ottó Múzeum épületéig fut, a történelem során kialakult, szintén északnyugat felé tartó ága (régen Alsó Papszer, majd Püspök utca) a mai Rákóczi Ferenc utca. Történelmileg ide számított még a Mélyvölgy (régen Angyal völgy) utca is, futását tekintve pedig a Mindszent tér utcai szakasza.[1] Az utca sajátossága, hogy a páros és a páratlan oldala külön, támfallal elválasztva fut. Erre azért van szükség, mert a páros oldal kelet-nyugati irányban emelkedik, a páratlan oldal viszont ugyanebben az irányban lejt.
Története
[szerkesztés]Az utca története a 15. század elejéig nyúlik vissza. 1411-ben Miskolc városa megkapta Zsigmond királytól az avasi templom kegyúri jogát, és a város a templom, illetve az egyházi épületek fenntartására szőlőt, vízimalmot és zsellértelkeket adományozott. Így jött létre a Papszer (és a Toronyalja utca is). Lakói főleg zsellérek (földnélküli napszámosok), ritkán szegény kézművesek voltak, akiknek adót vagy tizedet nem kellett fizetniük sem a városnak, sem a diósgyőri királyi uradalomnak, de ingyenmunkával, robottal szolgáltak az egyház számára.[2] A papszeri lakosok az avasi templom ellátásában játszottak szerepet, így a terület voltaképpen az egyháznak szolgáló városnegyed volt. Erre utal az 1563-as urbárium megjegyzése is: „az egyház és a plébános szükségletére szolgálnak”.[3] Az utcát néha Egyházszernek is nevezték, előfordult, hogy egy iratban a Papszer mellett. A Papszer Miskolc legnépesebb zsellérutcája volt.[4] Az 1563-as urbárium Miskolc három zsellérutcájában (Papszer, Tót utca, Peceszer) 53 zsellértelket jegyzett fel,[2] az 1702-es Kötelkönyv a Papszeren és a Toronyalja utcán összesen 45 telket állapított meg.[5] A Papszer környéke alkotta a 16–17. századtól a Miskolctól elkülönült Mindszent nevű települést, amely 1880-ig állt fenn.[6]
A Papszer fontos szerepet töltött be Miskolc közép- és újkori történelmében: a Miskolcra érkező, illetve a Miskolcon áthaladó kereskedők, vásározók a Mindszenti (Csabai) kapu után fordultak rá a Papszerre, a szekereik egy része a későbbi Felső Papszeren, majd a Szinva déli oldalán haladtak Diósgyőr felé, mások az Ispotály utcán, a későbbi Alsó Papszeren (ma Rákóczi utca) keresztül haladtak a Szinva irányába, és a malom és a mészárszékek mellett, a mai Sötétkapunál jutottak ki a Piac utcára, majd innen mentek tovább a Czikó (ma Kossuth) utcán át északi irányba, a Szentpéteri kapun át Szentpéter, vagy nyugati irányba, a Győri kapun át Diósgyőr felé.[7][8] A kétágú utca vonalának közlekedéstechnikai szempontok szerinti átalakítására Adler Károly városi főmérnök készített tervet, de ebbe – a szükséges bontások miatt – az érintettek nem egyeztek bele (a Rákóczi utcát szinte kizárólag görög kereskedők lakták). A 20. század elején mégis történtek szanálások a Rákóczi utcán, így 1912-ben a páros oldalán már csak tizennégy, a páratlanon nyolc ház állt. 1927-ben a Sötétkapu felőli szakaszt is a Rákóczi utcához csatolták, és a házakat átszámozták. Az 1970-es és 1980-as években is történtek bontások, a mai utcakép az ekkor kialakult állapotot tükrözi.[9]
Az utcában élő lakosok névsorát először egy 1666-ban készült török adókirovás tartalmazza. Az akkori családokból többet az 1702-ben íródott Kötelkönyv is megemlít. Azok a családok, amelyeknek jobban ment a sora, igyekeztek leköltözni a városba egy megürült jobbágytelekre, mert ahhoz szántóföld és rét is járt. A Papszer zsellér jellege 1848-ban szűnt meg, amikor eltörölték a jobbágyság intézményét.[2] Egy 1817-es összeírás részletesen rögzítette a Papszeren lévő 45 telket és tulajdonosait. Ekkor már lazult a szigorúan vett zsellérszer, rajtuk kívül más személyek is laktak az utcában, például Palóczy László, a nagy tiszteletben álló reformpolitikus, Dálnoky Nagy Sámuel főgimnáziumi tanár, költő, vagy Várady Gerzson tanár, aki 28 évig volt a református főgimnázium igazgatója.[10]
Az 1817-es házszám |
A mai cím | A tulajdonos neve | A telek mérete, négyszögöl |
Az 1817-es házszám |
A mai cím | A tulajdonos neve | A telek mérete, négyszögöl | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
617. | Mélyvölgy u. 7. | özv. Fektich Jánosné | 100 | 640. | Papszer 12. | N. Czakó János | 36 | |
618. | Mélyvölgy u. 5. | Vitárius József | 112 | 641. | Papszer 12. | Lakatos András | 184 | |
619. | Mélyvölgy u. 3. | özv. Patay Péterné | 178 | 642. | Papszer 8. | Várady Gerzson professzor | 576 | |
620. | Mélyvölgy u. 1. | Lipták András | 114 | 643. | Papszer 6. | N. Jósvay István | 413 | |
621. | Mélyvölgy u. keleti sarok | Kenyeres György | 66 | 644. | Papszer 4. | Molnár Ábrahám | 75 | |
622. | Mélyvölgy u. keleti sarok | N(emes) Kostelnik Márton | 82 | 645. | Papszer 4. | Gonda György | 210 | |
623. | Mélyvölgy u. 10. | Barta András | 91 | 646. | Papszer 2. | Szíjártó István | 231 | |
624. | Mélyvölgy u. 8. | özv. Lőrincz Józsefné | 81 | 647. | Papszer 2. | Beretz József | 105 | |
625. | Mélyvölgy u. 6. | Motznyik Mihály | 83 | 648. | Lebontva | Bató Dániel | 86 | |
626. | Mélyvölgy u. 4. | Volzki Gáspár | 81 | 649. | Lebontva | Ónodi Szabó I. | 107 | |
627. | Mélyvölgy u. 2. | Serfőző József | 85 | 650. | Papszer 1. | Református iskola (ma múzeum ép.) | 526 | |
628. | Papszer sarok | Győri Czakó György | 98 | 651. | Kálvin J. u. 2. | Ref. parókia (ma gimnázium) | 1620 | |
629. | Papszer 28. | Szabó János | 97 | 652. | Kozdi György | 146 | ||
630. | Papszer 26. | Lipták János | 97 | 653. | Kálvin J. u. 3. | Kenyeres Ádám | 110 | |
631. | N. Szombathy László | 132 | 654. | Rákóczi u. | Szabó Sámuel (lebontva) | 43 | ||
632. | Papszer 24. | ifj. Lipták János és Korlát J. és Sám. | 57+114 | 655. | Rákóczi u. | Varinszky János (lebontva) | 58 | |
633. | Galló Dániel | 76 | 656. | Rákóczi u. 32. | id. Pápay Sámuel | 71 | ||
634. | Papszer 22. | N. Bencsik János | 299 | 657. | Rákóczi u. 30. | özv. Magits Andrásné | 87 | |
635. | Papszer 20. | N. Szűcs János | 388 | 658. | Rákóczi u. 28. | Kapmáry György görög | 90 | |
636. | Papszer 18. | Hegedűs István | 336 | 659. | Rákóczi u. 26. | Szonte Tamás görög | 120 | |
637. | Papszer 16. | N. Palóczy László úr | 528 | 660. | Rákóczi u. 22. | Likoczky András görög | 122 | |
638. | Papszer 14. | Református parókia | 788 | 661. | Rákóczi u. 20. | özv. Dimcsa Ferencné | 142 | |
639. | Papszer 10. | Dálnoky Sámuel professzor | 178 |
Épületei
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a4/Lajos_Gimes%2C_Museum_with_the_Avas_church_in_winter%2C_1929%2C_Miskolc%2C_painting.jpg/220px-Lajos_Gimes%2C_Museum_with_the_Avas_church_in_winter%2C_1929%2C_Miskolc%2C_painting.jpg)
- Papszer 1.
Az utca egyik legrégebbi, egyben leghíresebb épülete a Herman Ottó Múzeum kiállítási épülete. Egykor iskola volt, bár a középkori források nem igazolják annak a pontos helyét, de közvetett források, régészeti bizonyítékok és a miskolci hagyomány szerint Miskolc első iskolája a mostani épület helyén állt, a miskolci lelkész házának és kertjének szomszédságában. Mindkettő a miskolci zsellérek utcájának, a Papszernek a Szinva felőli végén állt. A plébános középkori malma (Papmalom) a közelben, a mai Erzsébet téren működött a Szinván, így az iskola feltehetően már a középkorban része volt az egyházi centrumnak az Avas és a Szinva között.[11]
- Papszer 2.
Szíjártó István egykori lakóháza, a Miskolciak az Avasért alapítvány székhelye.[10]
- Papszer 10.
Dálnoky Nagy Sámuel, neves gimnáziumi tanár egykori lakóháza.[10]
- Papszer 14.
Az Avasi Református Egyház hivatala és imaterme. Ehhez a házszámhoz sorolják hivatalosan az Avasi templomot és a harangtoronyt is.[10]
- Papszer 16.
Lévay József egykori lakóháza. Elhanyagolt állapotúnak látszik.[10]
- Kálvin János u. 2.
Az épületben a Lévay József Református Gimnázium működik. Története a 15. századig nyúlik vissza.[12] Az iskola 1935-ben vette fel korábbi tanárának, Lévay Józsefnek a nevét. 1996-ig a Zrínyi Ilona Gimnázium működött itt, de 1996-ban ismét a Lévay kapta meg az épületet.[10][13]
- Kálvin János u. 4.
A Rákóczi Ferenc és a Kálvin János utca sarkán álló épület egykor Bársony János jogász háza volt. Ennek alapozásakor találtak 1891-ben három szakócát, amelyek az ősember magyarországi létezésének első bizonyítékai voltak. Az épületben ma a gimnázium Tóth Pál Diákotthona található.[14][13]
- Rákóczi Ferenc u. 2.
Az utcabeosztás ide sorolja az egykori Dőry-kúriát, amely ma – felújítva és kibővítve – a Miskolci Galéria épülete.[15]
- Rákóczi Ferenc u. 4.
A Halászcsárda épülete, Mayer József egykori „Kispipa" vendéglője.[16]
- Rákóczi Ferenc u. 5.
A mai Művészetek Háza a korábbi Uránia, majd Béke mozi átépítése után nyílt meg 2006-ban.[17]
- Rákóczi Ferenc u. 7.
Az egykori Haller-házban a MÁV Informatikai Központja működik.
- Rákóczi Ferenc u. 11.
Műemlék épület. Mezővárosi jellegű görög kereskedőház, földszintes szárnya 1660–1670-ben épült, emeletes szárnya a 19. század első felében készült. 2004-ben felújították. A megyei kormányhivatal Építésügyi és Örökségvédelmi Főosztálya működik benne.
- Rákóczi Ferenc u. 13.
Műemlék. A 18. század végén épült görög kereskedőház. 2004-ben szépen felújították.
- Rákóczi Ferenc u. 14.
Műemlék. A Grabovszki-ház a 18. század végétől épült több ütemben. Különböző üzletek, vállalkozások, irodák működnek benne. Belül jó állapotban van, de a külseje elhanyagolt.[18]
- Mindszent tér 2.
Műemlék. Az egykori Doleschall-kúriában ma a városi könyvtár Szabó Lőrinc Idegennyelvi Könyvtára, illetve Lévay József Muzeális Könyvtára működik.
Képek
[szerkesztés]-
A Papszer Adler-féle rendezési terve, 1898
-
A Papszer a Mindszent tér felől
-
A Papszer felső, keleti vége
-
A Papszer alsó vége a Múzeummal
-
A Mélyvölgy utca a Papszerről
-
A Rákóczi utca felső vége
-
A Rákóczi utca vége a Kálvin J. utcánál
-
A Rákóczi utca vége a Kálvin J. u. után, a Sötétkapuval
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Marjalaki 1958 134. o.
- ↑ a b c Marjalaki 1958 136–140. o.
- ↑ Gyulai 1998 264. o.
- ↑ Gyulai 1998 123. o.
- ↑ Gyulai 1998 114. o.
- ↑ Dobrossy 2010
- ↑ Zsadányi 1955 28–29. o.
- ↑ Gyulai 1998 89–98. o.
- ↑ Dobrossy 2003 225. o.
- ↑ a b c d e f Marjalaki 1958 145–146. o.
- ↑ Gyulai 1996 236–237. o.
- ↑ Porcs 1938 7. o.
- ↑ a b Dobrossy 1996 157–161
- ↑ Dobrossy–Eszenyi–Zahuczky} 24–25. o.
- ↑ Dobrossy 2006 82–84. o.
- ↑ Dobrossy 2003 258–261. o.
- ↑ Dobrossy 2006 564–569. o.
- ↑ Dobrossy 2003 270–273. o.
Források
[szerkesztés]- ↑ Gyulai 1996: Gyulai Éva: Miskolc középkori topográfiája. In Miskolc története I: A kezdetektől 1526-ig. Dobrossy István (főszerk.). Miskolc: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, Herman Ottó Múzeum. 1996. 175–253. o. ISBN 9637241663
- ↑ Gyulai 1998: Gyulai Éva: Miskolc topográfiája a XVI–XVII. században. In Miskolc története II: 1526-tól 1702-ig. Dobrossy István (főszerk.). Miskolc: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, Herman Ottó Múzeum. 1998. 89–174. o. ISBN 9637241892
- ↑ Zsadányi 1955: Zsadányi Guidó: Az utak szerepe a mai Miskolc kialakításában. In A Miskolci Herman Ottó Múzeum Közleményei 1. Miskolc: Herman Ottó Múzeum. 1955. 27–31. o.
- ↑ Marjalaki 1958: Marjalaki Kiss Lajos: Miskolc régi mellékutcái. In A Herman Ottó Múzeum Évkönyve 2. Komáromi József (szerk.). Miskolc: Herman Ottó Múzeum. 1958. 133–154. o.
- ↑ Porcs 1938: A miskolci Református Lévay József Gimnázium évkönyve: Az iskola fennállásának 379. éve. Porcs Kálmán (szerk.). Miskolc: Ludvig István Könyvnyomdája. 1938.
- ↑ Dobrossy 2010: Dobrossy István: Miskolc Mindszent településrész története. Miskolc: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltárért Alapítvány. 2010. ISBN 9789630699525
- ↑ Dobrossy–Eszenyi–Zahuczky: Dobrossy István – Eszenyi Miklós – Zahuczky László: Miskolci életrajzi lexikon. Miskolc: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, Miskolc megyei jogú város. 2008. 24–25. o. ISBN 9630647354
- ↑ Dobrossy 1996: A Bársony-ház és a Református Főgimnázium felépítése „az Alsó-Papszeren" . In Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 3. Miskolc: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, Belvárosi Kulturális Menedzseriroda. 1996. 157–161. o. ISBN 9630297590
- ↑ Dobrossy 2003: A Püspök és Alsó-Papszer, a mai Rákóczi utca kereskedő és polgárházai, megújuló középületei. In Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 10. Miskolc: Miskolci Idegenforgalmi és Kulturális Iroda, Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár. 2003. 225–277. o.
- ↑ Dobrossy 2006: Múzeum a város ősi iskolájában (Papszer u. 1. sz.). In Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 1/1. Miskolc: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár. 2006. 42–45. o.