Pilis-kutatás
![]() |
Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. |
A Pilis-kutatás a Pilissel kapcsolatos történelmi bizonytalanságokkal kapcsolatos kutatások és viták összefoglaló elnevezése, amely tágabb értelemben a magyarság őstörténetét is érinti. A Pilis-kutatók megkérdőjelezik a történettudomány álláspontját a középkori magyar királyság földrajzi-közigazgatási berendezkedésének kapcsán.
A probléma gyökere
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a0/Buda_ostroma_1598_Johann_Siebmacher.jpg/220px-Buda_ostroma_1598_Johann_Siebmacher.jpg)
A probléma lényege, hogy számos magyar város elnevezése és egykori elhelyezkedése bizonytalan Egyesek szerint a középkori magyar királyság szakrális és politikai központja is a Pilis-hegységben volt, különféle uradalmi központokban. Ezek voltak a középkori Esztergom, Fehérvár, Veszprém, Visegrád, Pest, illetve a királyi vár színhelye, az (ős) Buda. Szerintük a középkori központ a Dunakanyar jól védhető és erdővel borított tájain helyezkedett el, nem pedig Nyugat-Magyarországon elszórtan.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Atli.jpg/220px-Atli.jpg)
A Pilis mint szakrális központ
[szerkesztés]A Pilis nevének eredete is bizonytalan, a kutatók szerint azonban ősi, szakrális központ lehetett, egyben a Visegrádi-hegységgel.
Vitatott területek
[szerkesztés]Különösen három terület kelti fel a figyelmüket: a Holdvilág-árok, a Rám-szakadék és a Dobogó-kő. A nevek eredete itt is bizonytalan, a hegyek alakja, szerkezete és bizonyos, a környéken talált jelek, leletek szerintük arra engednek következtetni, hogy a terület királyi központ lehetett.
A Holdvilág-árok
[szerkesztés]A Rám-szakadék
[szerkesztés]A Dobogó-kő
[szerkesztés]Pálosok, a pilisi remeték?
[szerkesztés]Vitatott városok
[szerkesztés]Buda
[szerkesztés]Ős-Buda helye a Pilis-kutatók szerint nem a jelenlegi budai vár, hanem a mai Csobánka környékén lehetett, és a mostaninál sokkal nagyobb volt. Állításaikat egykori rézkarcokkal próbálják igazolni. Állatásiak szerint a mai Buda korántsem azonos a régivel, amely Attila király központja volt, és inkább a mai Óbuda, illetve az attól északra elterülő hegyes vidék lehetett a helyszíne.
Pest
[szerkesztés]Pest neve talán szláv eredetű, ám nem kizárt, hogy szintén a Dunára utaló "víz" szóval lehet kapcsolatos, mindenestre kapcsolata a régi Budával bizonytalan.
Fehérvár
[szerkesztés]A mai Székesfehérvár a kutatók szerint nem felel meg a középkori leírásoknak, hisz a metszetek alapján víz vette körül. A Pilis-kutatók szerint logikátlan, hogy a királyi koronázás ilyen messzire essék az uralkodói központtól (Esztergom), illetve Székesfehérvár földrajzi adottságai sem felelnek meg ennek.
Veszprém
[szerkesztés]Veszprémmel kapcsolatban szintén kérdőjelek merültek fel. A város nevének eredete a mai napig tisztázatlan, illetve a témával foglalkozók szerint valószínűtlen, hogy a királyné ilyen messze lakott volna az uralkodótól. Egyesek szerint az ősi Veszprém is a Duna partján terült el.
Visegrád
[szerkesztés]Visegrád neve szintén bizonytalan, van, aki a "víz"-szóval kapcsolja össze.
Esztergom
[szerkesztés]Esztergom neve és eredte szintén találgatásokra adott okot, különösen az úgynevezett oroszlános szentély kapcsán. A székesegyházban és másutt is, illetve a város neve valamiféle közel-keleti eredetet sejtet, amiben a PIlis-kutatók az ősi Mezopotámiát vélik felfedezni, melynek neve szerintük Ister-Gam volt, a keleti Istar istenségre utalván.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Esztergomi_v%C3%A1r_rekonstru%C3%A1lt_%C3%A1br%C3%A1zol%C3%A1sa.jpg/400px-Esztergomi_v%C3%A1r_rekonstru%C3%A1lt_%C3%A1br%C3%A1zol%C3%A1sa.jpg)
Arvisura
[szerkesztés]Az Arvisura bár vitatott, de kimerítő forrása a magyar őstörténetnek, és szintén Buda ősi voltára utal.
Régészeti kutatások, feltárások
[szerkesztés]A Pilis-kutatás közel évszázados múltra tekinthet vissza, ám a történettudomány állításaikat nem fogadja el. Az egykori legjelentősebb Pilis-kutató Sashegyi Sándor volt, de többek között Herczeg Ferenc író is publikált a téma kapcsán. Azóta számos, főként amatőr kutató foglalkozott a problémával, többek közt Bradák Károly, illetve Szörényi Levente zenész, akinek édesapja is végzett a területen kutatásokat.
Források
[szerkesztés]- Kanyó Ferenc cikkei: Amit Ősbudáról feltétlenül tudni érdemes…. Ujkor.hu. 2016. febr. 26.
- Volt egyszer egy Fehéregyháza, Töriblog, 2010
- A pomázi Ősbuda, Töriblog, 2011.
- A pilismaróti Ősbuda, Töriblog, 2013.
- Zsuppán András: A pilisőrület topográfiája Archiválva 2020. március 23-i dátummal a Wayback Machine-ben, Hetiválasz, 2010.