Solymosvár
Solymosvár (Șoimoș) | |
![]() | |
Solymos vára | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Arad |
Rang | falu |
Községközpont | Lippa város |
Irányítószám | 315402 |
SIRUTA-kód | 9609 |
Népesség | |
Népesség | 840 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 10 (2011)[1] |
Népsűrűség | 37 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 22,7 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Solymosvár weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Solymosvár témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Solymosvár, 1910-ig Solymos (románul Șoimoș, németül Schojmosch) falu Romániában, Arad megyében. Közigazgatásilag Lippa városhoz tartozik.
Fekvése
[szerkesztés]A település Lippával átellenben, a Maros északi partján fekszik.
Nevének eredete
[szerkesztés]Első említése: Castrum Somos (1278). A helységnévrendezéskor nevét a vár utótaggal bővítették.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Lippa%2C_Solymos_v%C3%A1ra_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg/265px-Lippa%2C_Solymos_v%C3%A1ra_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Lippa%2C_Solymos_v%C3%A1ra_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg/265px-Lippa%2C_Solymos_v%C3%A1ra_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg)
Története
[szerkesztés]Várát 1272 és 1275 között Pál szörényi bán emeltette, birtokközpontnak. Később Kán László, majd 1315-ben Károly Róbert foglalta el. A 14. században királyi uradalom központja volt. 1440-ben I. Ulászló hívei foglalták el, 1444-ben Hunyadi János birtokába került. Hunyadi megépíttette a külső falgyűrűt és kibővíttette a palotaszárnyat. Az 1462-es váci egyezményben, felvidéki váraiért cserébe, Lippával együtt Jiskra János kapta meg, majd az ő halála után Mátyás Corvin Jánosnak adományozta. 1514-ben a védősereg lázadásának köszönhetően került a keresztesek kezére. 1541-ben Izabella királyné is lakott benne. 1551-ben a törökök sikertelenül ostromolták, a rákövetkező évben azonban Ferdinánd-párti védői föladták a törököknek, akik ezután 1595-ig birtokolták. 1595-ben Borbély György foglalta vissza. 1602-ben Székely Mózes a temesvári pasával elcserélte Kladova váráért. 1616-ban Bethlen Gábor serege foglalta vissza, de hamarosan ismét török kézre került. 1688-ban Caraffa vette be. A 18. század elején még 130 főnyi őrség állomásozott benne.[2] 1788-ban rendelték el kiürítését és felrobbantását.
Szerb lakosságának legalább egy része 1752-ben valószínűleg az Orosz Birodalom területén létrehozott Új-Szerbiába települt, ahol Solmos néven alapítottak új falut (a mai Sztecivka a Cserkaszi területen). 1761-ben II. József látogatta meg a helységet. 1771-ben száz jobbágy- és nyolc zsellércsalád lakta. 1784 novemberében a vár alatt szenvedett vereséget a császáriaktól Horea egyik, a Maros völgyén lefelé vonuló csapata. A 18. század végén gabonát és bort termelt, két kőbányáját művelték (jól faragható gránit), erdeje az egyik legnagyobbnak és legszebbnek számított Arad vármegyében.
Lakossága
[szerkesztés]1900-ban 1649 lakosából 1530 volt román, 59 német és 51 magyar anyanyelvű, 1525 ortodox és 98 római katolikus vallású. 34%-uk tudott írni–olvasni, a nem magyar anyanyelvűek 6%-a beszélt magyarul.
2002-ben 1029 lakosából 1009 román nemzetiségű, 713 ortodox, 247 pünkösdista, 33 baptista és 23 római katolikus vallású.
Látnivalók
[szerkesztés]- A vár egy 252 méter magas hegyen áll és a keleti oldalon lehet biztonságosan megközelíteni. A belső vár 35×22 méteres. Legkorábbi része az öregtorony. A várudvar északi oldalán álló reneszánsz palota Izabella királyné idejéből származik, rajta az ún. Izabella-balkonnal. A déli oldalon található a lovagterem és a várkápolna.
- Az ortodox templomot 1792-ben emelték, freskóit Nicolae Popescu készítette 1875-ben.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Solymosvar_es_falu.jpg/265px-Solymosvar_es_falu.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/K%C3%A9pek_135.jpg/265px-K%C3%A9pek_135.jpg)
Híres emberek
[szerkesztés]- Az 1880-as években többször vendégeskedett dr. Ioan Hozan házában Mihai Eminescu és Ioan Slavici.
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]További információk
[szerkesztés]- A vár a „jupiter.elte.hu” oldalon (magyarul)
- A falu a „www.virtualarad.net” oldalon (románul)