Szeptencújfalu
Szeptenc��jfalu (Hajná Nová Ves) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Nyitrai |
Járás | Nagytapolcsányi |
Rang | község |
Első írásos említés | 1358 |
Polgármester | Ľuboš Koma |
Irányítószám | 956 03 |
Körzethívószám | 038 |
Forgalmi rendszám | TO |
Népesség | |
Teljes népesség | 340 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 52 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 197 m |
Terület | 6,38 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Szeptencújfalu weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szeptencújfalu témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Szeptencújfalu (szlovákul Hajná Nová Ves, korábban Hajnovejsa, vagy Zahajnovejsa) község Szlovákiában, a Nyitrai kerület Nagytapolcsányi járásában.
Fekvése
[szerkesztés]Nagytapolcsánytól 10 km-re délnyugatra található.
Története
[szerkesztés]A régészeti leletek tanúsága szerint területén már a bronzkorban és a vaskorban éltek emberek. A mai település eredetileg két falu volt: Szeptenc és Újfalu, melyeket 1358-ban és 1381-ben említenek először. A divéki Korosi család birtoka, később a Szerdahelyi, Ocskay és Steiger családoké. A Szerdahelyiek 1609-ben reneszánsz várkastélyt építettek ide, melyhez Szent Imre tiszteletére szentelt kápolnát építettek. 1715-ben szőlőskertje, 11 jobbágy és 5 zsellérháza volt. 1783-ban 35 család élt a faluban. 1828-ban 42 házában 292 lakosa élt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak.
Vályi András szerint " ÚJFALU. Sz. Újfalu. Nyitra Várm. földes Urai Szerdahelyi, és több Uraságok, lakosai külömbfélék, fekszik Bajnához nem meszsze, mellynek filiája; határja középszerű."[2]
Fényes Elek szerint "Ujfalu, (Szeptenecz) (Hajnovegsza), Nyitra m. tót falu, Bajna fil. 210 kath., 45 evang., 15 zsidó lak. F. u. Zerdahelyi, s mások. Ut. p. Nagy-Ripény."[3]
Nyitra vármegye monográfiája szerint "Szeptencz-Ujfalu, Sarluskától északra. Tót falu, 327 túlnyomóan r. kath. és kevés ág. ev. és izr. vallásu lakossal. Posta-, táviró- és vasúti állomása Nyitra-Ludány. Itt van báró Steiger Albertnénak gyönyörü várkastélya és remek parkja. E kastélyt még a Zerdahelyiek építtették, ezektől az Ocskay-család örökölte és az Ocskayaktól került a jelenlegi tulajdonos birtokába. A kastélyt, mely várszerűen van építve, csak nemrég renoválták stilszerüen. Különösen szép belső udvara, olasz renaissance stilü boltívsorával. A községben dextringyár is van. E falu hajdan két külön álló hely volt: Septencz (Septench) és Ujfalu (Vyfalu) elnevezéssel. Még a XV. század elején is, amikor a Divék-nemzetségből származó Korosiak voltak a földesurai, külön említtetnek. A későbbi földesurak voltak a Zerdahelyiek és az Ocskayak, jelenleg pedig br. Steiger Albertné, szül. Zamojszky Mária grófnőnek van itt nagy birtoka."[4]
A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Nagytapolcsányi járásához tartozott. A háború után a báró Steiger család birtokolta. 1924-ig téglagyár működött a községben.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 494, túlnyomórészt szlovák anyanyelvű lakosa volt.
2001-ben 357 lakosából 350 szlovák volt.
2011-ben 332 lakosából 324 szlovák volt.
Híres személyek
[szerkesztés]- Itt szolgált Sághy Vendel (1810-1890) római katolikus plébános.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Pompás várkastélyát 1609 körül építtette a Szerdahelyi család. 1816-ban és 1924-ban átépítették. A kastélyt angolpark övezi értékes fafajtákkal.
- Késő román stílusú kápolnája sírbolttal a 19. század végén épült.
- Nepomuki Szent János szobra 1776-ban készült.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája – A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu – Sziklay János. Budapest: Országos Monográfia Társaság. 1896–1914. → elektronikus elérhetőség Nyitra vármegye.
Források
[szerkesztés]- Egon Wiedermann 2013: The Prehistoric Multicultural Settlement of Hajná Nová Ves (Slovakia). Oxford.