Szokoli Mehmed pasa hídja
Szokoli Mehmed pasa hídja | |
A híd 1890 körül | |
Elhelyezkedése | bosznia-hercegovinai Szerb Köztársaság |
Áthidalt akadály | Drina |
Névadó | Szokoli Mehmed |
Anyag | mészkő |
Nyílások száma | 11 |
Teljes hosszúsága | 179,5 m |
Tervező | Szinán |
Építés kezdete | 1571–1577 |
Átadás ideje | 1577 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Világörökségi adatok | |
Típus | Kulturális helyszín |
Világörökség-azonosító | 1260 |
Kritériumok | II, IV |
Felvétel éve | 2007 |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szokoli Mehmed pasa hídja témájú médiaállományokat. |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Visegrad_bridge_by_Klackalica.jpg/300px-Visegrad_bridge_by_Klackalica.jpg)
Szokoli Mehmed pasa hídja Višegrad város leghíresebb hídja Bosznia-Hercegovinában.
Történelem
[szerkesztés]A Drinán átívelő híd 1571 és 1577 között épült az Isztambul–Szarajevó út (Carigradska džada) mentén, amelyet Szokoli Mehmed budai pasa építtetett. Ő a közeli Sokolović nevű településen született. Innen ered a neve is: Mehmed Sokolović.
A hidat 1664-ben, 1875-ben, 1911-ben, 1939-ben és 1940-ben javították.
1914-1915-ben a híd egy részét dinamittal felrobbantották; ezt a háborút követően ideiglenesen megjavították. Az eredeti tervek szerinti újjáépítés 1939-ben történt. A második világháború során 1943-ban a híd öt ívét teljesen lerombolták. 1950-1952 között építették újjá a megmaradt részek mintájára. 1980-1982 között elkezdték az alapozás felújítását, amit azonban az anyagi források hiánya miatt nem fejeztek be.[1]
2007-ben a világörökség részévé nyilvánították.
Jellemzői
[szerkesztés]A híd közepén található a szófa-kapu, amely szélesebb a híd átlagos szélességénél. Itt az emberek megállhattak és csodálhatták a tájat. A hídnak 11 íve van. A legkisebb 5,2 méter, amely a folyó jobb partjánál található. A többi tíz nagysága 10,7-14,8 méter közötti. A híd szerkezete kilenc nagy kőpilléren nyugszik, melyek szélessége 3,5-4 méter, hosszúsága 11,5 méter. A bal parton a sarkon egy rámpa található. A híd útpályájának szélessége 6 méter. A körülvett falak vastagsága 60 cm, hosszuk 179,44 méter. A rámpa szélessége 6,6 méter, kerítéssel együtt a hossza 120 méter. A rámpán 4 íves nyílás van, egy nagyobb a sarkon (4,5 méter) és 3 kisebb a Drina felett.
A köveket a közeli Banjából hozták, 5 km-re a Drina jobb partjától. A híd közepén 2 torony áll. A tornyokban őrök álltak, akik figyelték a híd forgalmát.
A híd több áradást is kibírt. A legnagyobb, amit feljegyeztek 1896-ban volt, ekkor 1,6 méterrel volt magasabb a Drina a megszokottnál. A Durmitor vidékéről induló Drina-rafting-túrák végpontja a hídnál van.
Regény
[szerkesztés]Ivo Andrić regénye, a Híd a Drinán (Na Drini ćuprija) a hidat helyezi a középpontba. A híd felépítésétől egészen 1914-ig meséli el a város változását. Ezért a műért az író Nobel-díjat kapott.
Hivatkozások
[szerkesztés]Irodalom
[szerkesztés]- Styh, E., Bauwesen in B. Und H. , Wien 1887.
- Bejtić, Alija, Sokolovićev most na Drini u Višegradu, Sarajevo 1945.
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Aneks 8 bizottság
- A monumentális épületek listája
- Szokoli Mehmed pasa hídja az UNESCO világörökség honlapján (angolul)