Török-patak
Török-patak Morgó-patak | |
![]() | |
A Török-patak, vagy Morgó patak Börzsönyligetnél | |
Közigazgatás | |
Országok | ![]() |
Földrajzi adatok | |
Vízgyűjtő terület | Önálló vízgyűjtő: 56,8–70,0 km² Teljes vízrendszer a Morgó-patakkal együtt: 130–143,5[1][2][3] km² |
Forrás | a Szén-patak, a Bagoly-bükki-patak és a Nagy-Vasfazék-patak egyesülése Királyrétnél[3][4] |
Torkolat | Duna Verőcénél[5] |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Török-patak Morgó-patak témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Török-patak vagy Morgó-patak a Duna bal oldali mellékvize Magyarországon.[6]
Alapvetően Szokolya alatti részét nevezik Morgó-pataknak, de néha az egész patakot Morgó-patak néven illetik.[4] Szintén többek között Morgó-patak néven is ismert (más néven Les-völgyi-patak vagy Gimpli-patak) az a vízfolyás, amellyel röviddel a torkolat előtt, Kismaroson egyesül.
Földrajz
[szerkesztés]Királyrétnél jön létre a Szén-patak, a Bagoly-bükki-patak és a Nagy-Vasfazék-patak egyesülésével.[4] Nagyjából déli irányban folyik átszelve Szokolyát és Börzsönyligetet, majd Kismarost.[7] Nem sokkal a torkolat előtt egyesül a Verőce felől (balról) érkező Morgó-patakkal (más néven Les-völgyi-patak vagy Gimpli-patak). A Dunába torkollik annak 1689-1690-es folyamkilométerénél.[6] A torkolat előtti néhány száz méteres szakasz Verőcéhez tartozik.[5]
A patak kismarosi szakaszát az 1970-es években szabályozták, rézsűrendezést és kotrást végeztek. Az évtizedek folyamán a kibetonozott mederben részben helyreálltak a természetes mederviszonyok. Az 1999-es árvíz után a patakot kikotorták, és a mederben nőtt fák nagy részét kivágták. A 2000-es évek végére a patak ezen alsó szakaszának képe ismét természetközelibbé vált.[8]
Mellékvizek
[szerkesztés]A Török-patak fontosabb mellékvizei a forrástól a torkolat felé haladva a következők:
- Szén-patak, Bagoly-bükki-patak, Nagy-Vasfazék-patak (forrásvizek)
- Deszkametsző-völgyi-patak (jobb)
- Nacsagromi-patak (jobb)
- Csömöle-völgyi-patak (jobb)
- Morgó-patak (bal)[7]
Élővilág
[szerkesztés]A patakban számos halfaj fordul elő, köztük több védett és fokozottan védett halfaj is, így a kövi csík, a fenékjáró küllő, a fürge cselle, kárpáti márna, de megtalálható benne a bodorka, a nyúldomolykó, a domolykó, a jászkeszeg, a márna, a Petényi-márna, a halványfoltú küllő, a razbóra, a szivárványos ökle, a szivárványos pisztráng és a tarka géb is.[9][10][11][12][13][14][15][16][17][18][19][20][21][22]
A patak teljes szakasza madártanilag értékes terület. 2002–2003-as megfigyelések szerint a patak és mellékvizei környezetében 152 madárfaj fordult elő, ebből 108 faj fészkelt is.[6]
Közlekedés
[szerkesztés]A Török-patak völgyében halad a Királyréti Erdei Vasút, valamint a Kismaros–Szokolya–Királyrét országút.
Források
[szerkesztés]- Kismarosi kikiáltó [1]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Balogh Judit: Kisvízfolyások vízminőségének veszélyeztetettsége, a megfigyelés és a védelem társadalmi szerveződése Magyarországon (magyar nyelven). AquadocInter. [2009. június 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 6.)
- ↑ A Morgó-patak hozamára és vízminőségére vonatkozó részletek Kismaros környezetvédelmi programjából (magyar nyelven) (PDF). Mátyásfa Környezetvédő Egyesület. (Hozzáférés: 2011. február 7.)[halott link]
- ↑ a b Kismaros, Morgó-patak revitalizációs terv – műszaki leírás (magyar nyelven) (DOC) pp. 7. Mátyásfa Környezetvédő Egyesület / Víztükör Kft., 2003. december. (Hozzáférés: 2011. február 7.)[halott link]
- ↑ a b c Bedurvult a Morgó-patak Kismarosnál (magyar nyelven). mirko vosátka blog, 2009. március 5. [2010. április 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 6.)
- ↑ a b Dukay Igor: A Kismarosi Török- (Morgó-) Patak És Mellékvizeinek Revitalizációja (magyar nyelven). Mátyásfa Környezetvédő Egyesület, 2003. június. (Hozzáférés: 2011. február 7.)[halott link]
- ↑ a b c Selmeczi Kovács Ádám: A Morgó-patak madárvilága (magyar nyelven) (RTF) pp. 9. Mátyásfa Környezetvédő Egyesület / Pest Környéki Madarász Kör. (Hozzáférés: 2011. február 6.)[halott link]
- ↑ a b szerk.: Faragó Imre: A Börzsöny kiránduló- és szabadidőtérképe, 1. kiadás (magyar nyelven), Budapest: Térkép-Center Kft. (2004). ISBN 963-214-809-6
- ↑ Dr. Manczur Ferenc: A Mátyásfa Környezetvédő Egyesület állásfoglalása a Morgó-patak kotrásáról (magyar nyelven). Kisduna. (Hozzáférés: 2011. február 6.)
- ↑ Bodorka (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Inform��ciós Központ. (Hozzáférés: 2010. január 21.)
- ↑ Nyúldomolykó (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2010. január 21.)
- ↑ Domolykó (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2010. január 21.)
- ↑ Jászkeszeg (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2011. február 6.)
- ↑ Fürge cselle (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2010. január 21.)
- ↑ Márna (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2010. január 21.)
- ↑ Petényi-márna (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2010. január 21.)
- ↑ Fenékjáró küllő (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2010. január 21.)
- ↑ Halványfoltú küllő (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2010. január 21.)
- ↑ Razbóra (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2011. február 6.)
- ↑ Szivárványos ökle (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2011. február 6.)
- ↑ Kövicsík (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2010. január 21.)
- ↑ Szivárványos pisztráng (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2011. február 6.)
- ↑ Tarka géb (magyar nyelven). Magyarország halfaunája. Kempelen Farkas Hallgatói Információs Központ. (Hozzáférés: 2011. február 6.)
További információk
[szerkesztés]- Dokumentumok a Morgó-patakról[halott link], Mátyásfa Környezetvédő Egyesület (magyar)
- A Morgó-patak élővilága[halott link], Mátyásfa Környezetvédő Egyesület (magyar)