Török porta
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/DSC04009_Istanbul_-_La_Sublime_Porta_-_Foto_G._Dall%27Orto_25-5-2006.jpg/300px-DSC04009_Istanbul_-_La_Sublime_Porta_-_Foto_G._Dall%27Orto_25-5-2006.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/Bab-i_Ali.jpg/300px-Bab-i_Ali.jpg)
A török porta vagy magas porta (törökül: Bâb-ı Âli, „magas kapu”, vagy Fényes-kapu,[1] esetleg fényes porta) volt az Oszmán Birodalom kormányzati negyedének neve, ahol többek között a nagyvezír hivatala volt. Itt ülésezett a birodalmi tanács, a diván (törökül: Dîvân-ı Hümâyun) is. A kifejezést gyakran a szultáni kormányzat megnevezésére is használják.
A név eredete
[szerkesztés]A név eredetileg a kormányzati épületekhez vezető kapu neve. Törökül Bâb-ı Âli, azaz „magas kapu” vagy a „kimagaslóak/kiemelkedőek/kiválóak kapuja”. Ennek francia fordítása a Porte sublime, amelynek további magyar fordítása a „fényes kapu”. A nagyvezír a 17. században költözött ide, a kapu mögötti kormányzati negyedbe. Ekkortól lett a kormányzat ragadványneve a porta.[2]
A diván
[szerkesztés]A birodalmi tanács elnöke a nagyvezír, tagjai a második, harmadik és negyedik vezír, a reisz effendi (külügyminiszter), a nisándzsi (főpecsétőr, kancellár), a három fődefterdár (főadószedő), az anatóliai és ruméliai kádiaszker (főhadbíró), valamint korlátozott joggal a janicsár aga és a kapudán pasa (tengernagy). Később a kiaja bég (a janicsár aga helyettese) is tagja lett a tanácsnak.[3]
A hivatalok
[szerkesztés]A nagyvezír hivatalához, udvartartásához (pasa kapuszi) közvetlenül három miniszter tartozott. A „külügyminiszter” reisz effendi, a „belügy- és igazságügyminiszter” csausz basi és a janicsárok másodparancsnoka, a kiaja bég.[4]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ pl. az 1879. évi berlini szerződés magyar szövegében
- ↑ Encyclopaedia Britannica
- ↑ Györkös L–Z Szultáni tanács
- ↑ Györkös A–K
Források
[szerkesztés]- ↑ Katolikus Lexikon: Magyar katolikus lexikon.
- ↑ Encyclopaedia Britannica: Sublime Porte. Encyclopaedia Britannica. (Hozzáférés: 2014. július 16.)
- ↑ Györkös A–K: Györkös Attila: Török szavak szótára – Segédlet a török kori jegyzetekhez A-K. [2014. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. július 4.)
- ↑ Györkös L–Z: Györkös Attila: Török szavak szótára – Segédlet a török kori jegyzetekhez L-Z. [2021. július 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. július 4.)
További információk
[szerkesztés]- Vámbéry Ármin Ázsiában – A Fényes Porta és oszlopai Konstantinápolyban. terebess.hu. (Hozzáférés: 2014. július 4.)