Vaszary-villa
Vaszary-villa | |
![]() | |
Település | Tata |
Cím | Művész köz 3. |
Megnyitás | 1912 |
Építész(ek) | Toroczkai Wigand Ede |
Hasznosítása | |
Felhasználási terület | ház |
Tulajdonos | |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vaszary-villa témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Vaszary-villa Vaszary János festő 1912-ben építtetett műteremháza Tatán (ma Művész utca 3.). Innentől kezdve általában tavasztól őszig itt élt feleségével és itt alkotott, csak a teleket töltötte Budapesten. Fontos szerepet töltött be a hazai házépítés, lakáskultúra fejlődéstörténetében.[1]
Története
[szerkesztés]Vaszary János 1909 tavaszán fedezte fel az ekkor népszerűvé válni kezdő Tata-Tóvárost, amikor tartós köhögéssel küzdő felesége számára keresett egészséges levegőjű lábadozóhelyet. Eleinte rendszeresen szállást béreltek, majd apósa 1910-es halála után az eladott birtok árából vettek egy üres telket az Angolkert közelében, melyre kis villát építettek.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Vaszary_villa_02.jpg/200px-Vaszary_villa_02.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Vaszary_villa_alaprajz.jpg/200px-Vaszary_villa_alaprajz.jpg)
A ház homlokzatán 1940 körül elhelyezett emléktábla szövege: A terveket Toroczkai Wigand Ede, a modern házépítés egyik hazai úttörője készítette, akit Vaszary a gödöllői művésztelepről ismerhetett. A ház az angliai Arts and Crafts mozgalomból induló európai hullám egyik legépebben megmaradt hazai példája, mely a nemzeti hagyományokból táplálkozó, de elrendezésében, funkcionálisan teljesen modern családi házat hozott létre.
Elrendezése a modern elveket követte: a földszinten a vendégfogadásra alkalmas terek (a kerthez nagy, üvegezett kétszárnyú ajtóval kapcsolódó hall, szalon, ebédlő), az emeleten pedig a privát terek (hálószoba, fürdő, nagy ablakos, napfényes műterem) helyezkedtek el. A kiszolgáló funkciók (konyha, mosókonyha, cselédszoba) a szuterénben kaptak helyet.
A kertet szökőkutak és színes virágágyások díszítették.[1]
A villa ma
[szerkesztés]A villa ma is áll, bár berendezése nem maradt fenn. Vaszary özvegye, Rosenbach Mária végrendeletének megfelelően Tata város tulajdonában áll, és műteremlakásként szolgál. Megszakításokkal általában voltak lakói;[1] legutóbb (2015-től 2021-es haláláig) Nagy János felvidéki szobrász használta műteremházként,[1][2] 2022 végén üresen áll. Környezete időközben beépült. A kert kopár, elhanyagolt.[1]
„E házat építtette.
Itt élt és alkotott
Vaszary János
Festőművész
1912-től 1939-ig.
…Olyan, mint a termőfa,
mely az ő gyümölcsét megadja,
melynek levele meg nem hervad… Zs.I. 3.”
A házat megörökítő Vaszary-képek (válogatás)
[szerkesztés]- Veranda két nővel
- Kilátás a verandára (1930 körül)
- Tatai enteriőr[1]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c d e f Zsuppán András: Meglepő felfedezés a Nemzeti Galériában: befordított szekrény mélyéről kerültek elő az egyik legnagyobb magyar festő alkotásai (magyar nyelven). Válasz Online, 2022. december 30. (Hozzáférés: 2023. január 1.)
- ↑ Meghalt Nagy János szobrászművész (magyar nyelven). ATV, 2021. március 18. (Hozzáférés: 2023. január 1.)
További információk
[szerkesztés]- Vaszary-villa. Műemlékem.hu. (Hozzáférés: 2023. január 1.)
- Kövesdi Mónika (2015). „Vaszary kertje (Vaszary János festőművész tatai háza)”. Art Limes (4. szám – Képzőművészek Tata városában XVIII–XX. század – II. kötet), 289–302. o. (Hozzáférés: 2023. január 1.)