Drezīna
Drezīna (pēc vācu izgudrotāja K. F. Draisa vārda[1]) ir neliela noceļama vai nenoceļama dzelzceļa platforma ar mehānisku riteņu piedziņas transmisiju, ko darbina ar muskuļu spēku vai ar iekšdedzes dzinēju. Vagonetei atšķirībā no drezīnas nav velkošo riteņu. Bet automotrise (motorizēts pašgaitas vagons, sliežu autobuss) atšķirībā no drezīnas paredzēta pasažieru apkalpošanai, bet ir līdzīga drezīnai. Pašgaitas ceļu mašīnas (piemēram, iztaisnošanas, izlāgošanas un pablīvēšanas; ceļa stabilizātors; šķembu balasta plānēšanas un sadalīšanas u.c. tml.) konkrētu ceļa uzturēšanas vai remonta nodrošināšanai arī nav drezīnas, bet pašu drezīnu gan var attiecināt pie ceļu mašīnām. Drezīnas izmanto dzelzceļnieku, nelielu kravu (piem., gulšņi, sliedes, pārmiju daļas u.tml.), rokas (laužņi, kabvergas, lāpstas u.tml.) un mazās mehanizācijas instrumentu (gulšņu pablīvētāji, sliežu slīpmašīnas, sliežu diskzāģi u.tml.), kā arī dažādu iekārtu, tādu kā, piemēram, — sliežu metināšanas un uzkausēšanas agregāti, ģeneratori u.tml. pārvadāšanai. Uz drezīnas var būt ierīkots celtnis vai kauss kravu iekraušanai un izkraušanai no platformas. Kontakttīkla drezīnas ir ar grozu, ko izmanto konakttīkla remontam un regulēšanai.
Platsliežu dzelzceļa infrastruktūras ceļos noceļamo drezīnu kustība ir aizliegta.[2]
Drezīnas laika gaitā evolucionēja no primitīvām iekārtām uz aizvien komplicētākām un "gudrākām" mašīnām. Muskuļu drezīnām galvenais parametrs ir to vieglums gan lai ātrāk varētu pārvietoties, kā arī laicīgi nomukt no sliežu ceļa, kad tuvojas vilciens. Noceļamās drezīnas pārsvarā izmanto slēgtos ceļos. Var būt kā slēgti pastāvīgi, tā slēgti speciāli drezīnu pasākumam. Līdzīgi velomopēdiem, arī drezīnām var būt kombinēta piedziņas gaita. Sākotnēji drezīnām nebija autosakabju. Šobrīd drezīnām ir autosakabes un tās var pārvadāt no 1 līdz 3 vagoniem, kā arī tās var iekļaut citu vilcienu sastāvos pārvadāšanai tālākos maršrutos. Drezīnas ir vieglas un tas var traucēt SCB ierīču normālu darbu, it sevišķi mazdarbīgos ceļos ar slikti piestrādātām sliedes galviņas virsmām. Lai uzlabotu kontaktu ar sliežu elektriskajām ķēdēm, drezīnas var aprīkot ar speciālām sliežu kontaktsukām (ierievjiem).
Drezīnu attēlu galerija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]-
Rokas drezīna
-
Velodrezīna
-
Nenoceļama tūristu drezīna
-
"Mikriņdrezīna"
-
Drezīna MUV ar hidraulisko manipulatoru
-
Drezīna "retro automobilis"
Dažu drezīnu tehniskais raksturojums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Tehniskais parametrs | DGKu[3] | ||
---|---|---|---|
Drezīna | kravas | ||
Sliežu platums, mm | 1520 | ||
Noceļama/nenoceļama | nenoc. | ||
Ekipāžas bāze, mm | 6000 | ||
Ekipāžas riteņu formula | 0-2-0 | ||
Ritošā sastāva gabarīts | 1-T | ||
Līkņu ierakstīšanās rādiuss, m | 150 | ||
Saķeres masa, t | 32,0 | ||
Maksimālā masa, ko
pārvadā uz drezīnas, t |
6,0 | ||
Vislielākā ass slodze, t/asi | 20,0 | ||
Riteņa diametrs pa
rites virsmu, mm |
1080 | ||
Konstruktīvais ātrums
vilciena režīma, km/h |
85 | ||
Konstruktīvais ātrums
manevru režīma, km/h |
43 | ||
Piekabsastāva maksimālā
masa braucieniem posmā, t |
60 | ||
Piekabsastāva maksimālā
masa braucieniem stacijā, t |
300 | ||
Degvielas galvenās
bākas ietilpība, kg |
700 | ||
Garums pa autosakabju
asīm, mm |
12580 | ||
Platums, mm | 3170 | ||
Piedziņas veids | hidraul. | ||
Hidrotransformators | GGK-II | ||
Nododamā piedziņas jauda, zs | 230 | ||
Eļļas bākas ietilpība, kg | 180 | ||
Dzinējs | dīzelis | ||
Dzinēja tips | U1D6-250TK;
U2D6-250TK |
||
Dzinēja efektīvā ilgstošās
darbības jauda, zs |
220 | ||
Dzinēja kloķvārpstas
appgriezienu skaits, apgr./min |
1500 | ||
Dzinēja eļļas sistēmas
ietilpība, kg |
75 | ||
Dzinēja ūdens dzesēšanas
sistēmas ietilpība, kg |
75 | ||
Akumulatora baterija | 6STN-128 | ||
Akumulatora spriegums, V | 24 | ||
Akumulatora tilpums, Ah | 256 | ||
Celtņa vadība (nosacīti) | N326 | ||
Bremžu kompresora tips | VV-0,7/8 | ||
Bremžu kompresora darba
ražība, m3/min |
0,7 | ||
Bremžu sistēmas
spiediens, kg/cm2 |
6 | ||
Aprēķ. bremzēšanas ceļš, m | 600 | ||
Celtņa celtspēja, t | 3,5/5,0
(1) |
||
Celtspēja t pie izlices 3,0 m | 3,5/5,0
(1) |
||
Celtspēja t pie izlices 5,8 m | 1,7/2,5
(1) |
||
Kravas pacelšanas
ātrums, m/min |
8,0/8,0
(1) |
||
Celtņa kravas ratiņu
pārvietošanās ātrums, m/min |
12,2/12,2
(1) |
||
Celtņa griešanās ātrums,
apgr./min |
1,0/1,0
(1) |
||
Elektromagnētiskā
pacēlāja celtspēja, kg |
250/250
(1) |
Tabulas piezīmes:
(1) - skaitītājā celtspēja 3,5 t (jaunākas konstrukcijas), saucējā - celtspēja 5,0 t. P.s. Vecāku izlaidumu drezīnām DGKu celtspēja ar bija 3,5 t, taču ar zemākiem tehniskajiem parametriem.
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ M.Ašmanis, E.Bērziņa, M.Buiķe u.c. Svešvārdu vārdnīca. — Rīga: apgāds "Norden", 1996.g.,- 800 lpp.
- ↑ «Noteikumi Ministru kabineta 2010. gada 3. augusta noteikumu Nr.724 "Dzelzceļa tehniskās ekspluatācijas noteikumi" izpildei" 2.16. p.». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 18. jūlijā. Skatīts: 2018. gada 30. martā.
- ↑ PRAVILA REMONTA GRUZOVIH DREZIN DGKU
![]() |
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Drezīna |
![]() | Šis ar dzelzceļu saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |