Nikolajs Radvils Rudais
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/Mika%C5%82aj_Radzivi%C5%82_Rudy._%D0%9C%D1%96%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%B9_%D0%A0%D0%B0%D0%B4%D0%B7%D1%96%D0%B2%D1%96%D0%BB_%D0%A0%D1%83%D0%B4%D1%8B_%281851-1900%29.jpg/180px-Mika%C5%82aj_Radzivi%C5%82_Rudy._%D0%9C%D1%96%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%B9_%D0%A0%D0%B0%D0%B4%D0%B7%D1%96%D0%B2%D1%96%D0%BB_%D0%A0%D1%83%D0%B4%D1%8B_%281851-1900%29.jpg)
Nikolajs Radvils, saukts Rudais (latīņu: Nicolaus Radivillus Rufus, lietuviešu: Mikalojus Radvila Rudasis), arī Mikolajs Radzivils (baltkrievu: Мікалай Радзівіл Руды, poļu: Mikołaj Radziwiłł Rudy, 1512—1584) bija Lietuvas dižkunigaitijas valstsvīrs un karavadonis no Radvilu dzimtas. Traķu vaivads (1550—1566) un Viļņas vaivads un Lietuvas lielkanclers (1566—1579), Lietuvas lielhetmanis (1553—1566, 1577—1584). Reformācijas laikā pārgājis kalvinismā. Vadīja Cēsu pils ieņemšanu 1578. gadā.
Dzīvesgājums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Dzimis 1512. gadā Ņasvižā Lietuvas lielhetmaņa Jurģa Radvila (Herkula) (1480—1541) un viņa sievas Barbaras ģimenē. Mācījies Rietumeiropā, 1547. gadā Svētās Romas impērijas ķeizars Kārlis V viņam piešķīra Biržu un Dubiņģu firsta (latīņu: Princeps imperii in Birze et Dubinki) titulu.
1550. gadā viņš kļuva par Traķu vaivadu. 1553. gadā viņu ievēlēja par Lietuvas lielhetmani, no 1561. gada vadīja Lietuvas karaspēku Livonijas karā, kas beidzās ar Cēsu pils ieņemšanu 1578. gadā un Pleskavas aplenkumu 1581. — 1582. gadā. Pretojās 1569. gada Ļubļinas ūnijas noslēgšanai ar Poliju.
Miris 1584. gada 27. aprīlī Viļņā.
|