Viendienīšu kārta
Viendienīšu kārta Ephemeroptera (Hyatt & Arms, 1890) | |
---|---|
![]() Parastā viendienīte (Ephemera vulgata) | |
Klasifikācija | |
Valsts | Dzīvnieki (Animalia) |
Tips | Posmkāji (Arthropoda) |
Klase | Kukaiņi (Insecta) |
Apakšklase | Spārneņi (Pterygota) |
Infraklase | Senspārņi (Paleoptera) |
Virskārta | Viendienīšu virskārta (Ephemeropteroidea) |
Kārta | Viendienīšu kārta (Ephemeroptera) |
Iedalījums | |
| |
![]() |
Viendienītes ir kukaiņi, kas pieder pie viendienīšu kārtas (Ephemeroptera) spārneņu apakšklases (Pterygota). Viendienītes dzīvo no dažām minūtēm vai stundām līdz 10 dienām, tomēr visbiežāk vienu dienu, no kā arī cēlies nosaukums. Viendienīšu kāpuri, kas dzīvo ūdenī, ir ļoti jūtīgi pret piesārņojumu. Ja ūdenī var atrast viendienītes, tas nozīmē, ka ūdens ir tīrs.[1]
Pasaulē ir apmēram 2500 viendienīšu sugu.[2] Latvijā līdz šim konstatētas 49 viendienīšu sugas,[3] kas pieder 11 viendienīšu dzimtām.[4] Vairogviendienīte (Prosopistoma foliaceum) ir iekļauta Latvijas Sarkanās grāmatas 1. kategorijā.[5]
Izskats
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/Ephemeroptera01.jpg/150px-Ephemeroptera01.jpg)
Viendienīšu kārtas kukaiņi ir sīki līdz vidēji lieli kukaiņi, ķermeņa garums 5—30 mm. Ķermenis ir trausls, maz hitinizēts. Pieaugušie īpatņi barību neuzņem, tāpēc mutes orgāni ir reducējušies.[5] Viendienītēm ir četri spārni, to priekšspārni ir daudz lielāki nekā pakaļspārni, kuru vairākām sugām vispār nav. Viendienītēm ir raksturīgas divas vai trīs pavedienveida cerkas vēdera galā, tādas ir arī kāpuriem.
Viendienīšu attīstība
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Viendienītes ir ūdens kukaiņi, to kāpuri dzīvo tikai tīrā ūdenī, galvenokārt tekošā. Uzreiz pēc pārošanās viendienītes uz ūdens virsmas izdēj olas, kuras nogrimst. No olām izšķiļas kāpuri, kas dzīvo un attīstās ūdenī, tie ir līdzīgi pieaugušām viendienītēm, tikai tiem nav spārnu.[4] Kāpura jeb nimfas stadija ir visilgākā, tā ilgst apmēram 1 gadu vai 2 gadus, vai ilgāk,[6] toties pieaugušu kukaiņu dzīves ilgums ir ļoti īss. Dažas minūtes vai dienas. Kāpuri dzīvo zem akmeņiem un pārtiek no detrīta (organiskas vai daļēji mineralizētas organismu atliekas ūdenī, kas veidojas, sadaloties atmirušajiem augiem, dzīvniekiem un to izdalījumiem) vai uz akmeņiem augošām aļģēm. Viendienīšu kāpuri ir vieni no parastākajiem ūdenstilpju iemītniekiem, un tiem ir liela nozīme zivju barībā.
No citiem kukaiņiem viendienītes krasi atšķiras ar to, ka tām ir divas spārnotas attīstības stadijas. Kad kukainis pilnībā attīstās, tad tas uzpeld ūdens virspusē un, nomainot ādu, pārvēršas lidotspējīgā, bet nepilnīgi nobriedušā pieaugušā kukainī jeb subimago:[4] tā spārni ir dūmakaini, nevis pilnīgi caurspīdīgi, spārnu trahejas neskaidras, tas vēl nav gatavs pāroties. Šī stadija ilgst 48 stundas vai dažās minūtes atkarībā no viendienīšu sugas.[6] Pēc ādas maiņas no subimago iznāk pilnīgi pieaudzis kukainis jeb imago.
Viendienītes uzturas pie dažādiem ūdeņiem, kur siltos vakaros var novērot viņu raksturīgās vertikālās kustības. Viendienītes ceļas uz augšu un tad planē lejup.
Klasifikācija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Viendienīšu kārta (Ephemeroptera)
- apakškārta Pannota
- Dubļu viendienīšu virsdzimta (Caenoidea)
- Bruņu viendienīšu dzimta (Baetiscidae)
- Lielo dubļu viendienīšu dzimta (Neoephemeridae)
- Mazo dubļu viendienīšu dzimta (Caenidae)
- Prosopistomatīdu dzimta (Prosopistomatidae)
- Efemerelīdu virsdzimta (Ephemerelloidea)
- Efemerelīdu dzimta (Ephemerellidae)
- Leptohifīdu dzimta (Leptohyphidae)
- Trikorithīdu dzimta (Tricorythidae)
- Dubļu viendienīšu virsdzimta (Caenoidea)
- apakškārta Schistonota
- Betīdu virsdzimta (Baetoidea)
- Ameletopsīdu dzimta (Ameletopsidae)
- Ametropodīdu dzimta (Ametropodidae)
- Betīdu dzimta (Baetidae)
- Garkāju viendienīšu dzimta (Siphlonuridae)
- Oniskigastrīdu dzimta (Oniscigastridae)
- Īsto viendienīšu virsdzimta (Ephemeroidea)
- Beningīdu dzimta (Behningiidae)
- Eutiplocīdu dzimta (Euthyplociidae)
- Īsto viendienīšu dzimta (Ephemeridae)
- Krasta viendienīšu dzimta (Polymitarcydae)
- Palingenīdu dzimta (Palingeniidae)
- Potamantīdu dzimta (Potamanthidae)
- Leptoflebīdu virsdzimta (Leptophlebioidea)
- Leptoflebīdu dzimta (Leptophlebiidae)
- Septiņdienu viendienīšu virsdzimta (Heptagenioidea)
- Īsdzīslu viendienīšu dzimta (Oligoneuriidae)
- Otiņkāju viendienīšu dzimta (Isonychiidae)
- Septiņdienu viendienīšu dzimta (Heptageniidae)
- Strautu viendienīšu dzimta (Coloburiscidae)
- Betīdu virsdzimta (Baetoidea)
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 27. septembrī. Skatīts: 2015. gada 30. maijā.
- ↑ «What is the difference between dradonfly, damsefly and mayfly? - Yahoo! Answers». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 22. aprīlī. Skatīts: 2009. gada 11. aprīlī.
- ↑ «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 27. septembrī. Skatīts: 2007. gada 31. augustā.
- ↑ 4,0 4,1 4,2 «Fly fishing insects». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2008. gada 5. decembrī. Skatīts: 2009. gada 10. aprīlī.
- ↑ 5,0 5,1 Viendienītes (Ephemeroptera)
- ↑ 6,0 6,1 «cleveland.com: Inside & Out». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 11. oktobrī. Skatīts: 2018. gada 10. septembrī.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() |
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Viendienīšu kārta |
|